У центрі Києва зупинили знищення історичної будівлі
В історичному центрі міста київські активісти припинили знищення оздоблення фасаду старовинного будинку. У справу втрутилися небайдужі кияни >>
Друга неділя вересня є Днем пам’яті примусового виселення автохтонних українців з Лемківщини, Надсяння, Холмщини, (Коллаж УІНП)
В Україні у неділю, 8 вересня, вшановують пам’ять депортованих українців з Лемківщини, Надсяння, Холмщини, Південного Підляшшя, Любачівщини, Західної Бойківщини у 1944-1951 роках.
Як інформує УМ, про це повідомив Інститут національної пам’яті.
Ця пам’ятна дата встановлена відповідно до постанови Верховної Ради України від 18 грудня 2018 року і відзначається кожної другої неділі вересня.
Як нагадує Інститут національної пам’яті, одним із підсумків Другої світової війни стало встановлення нових державних кордонів в Європі, зокрема між СРСР і Польщею. Для встановлення радянсько-польського кордону й усунення тривалих суперечок щодо спірних територій між українцями та поляками 9 вересня 1944 року в Любліні голови Ради народних комісарів УРСР Микита Хрущов і Польського комітету національного визволення Едвард Осубка-Моравський уклали угоду про “взаємний обмін населенням”: українського – з території Польщі до УРСР і польського – з території України до Польщі.
До переїзду в СРСР підлягали усі громадяни української національності з теренів Холмського, Грубешівського, Томашівського, Красноставського, Володавського та інших повітів Люблінського, Ряшівського та пізніше з Краківського воєводств. Переселення мало бути добровільним, однак перетворилося на примусові депортації, які супроводжувалися позбавленням майна, обмеженням політичних, соціальних, економічних і культурних прав людей.
Підставою для переселення ставали списки осіб, які виявили бажання покинути Польщу, відмовитися від її громадянства й отримати паспорт УРСР. Причому виявлення волі могло бути письмовим та усним. Це створювало широкі можливості для зловживань. В угоді не були виписані критерії визначення національності тієї чи іншої особи. Врешті, основним показником для виселення стала ідентифікаційна картка нацистської окупаційної влади (Kennkarte), в якій були дані про віросповідання і національність.
За згаданою угодою в 1944-1946 роках понад 482 тис. українців примусово переселили до УРСР. В радянській Україні їх розселили на території 17 областей – від Галичини до Причорномор’я, Слобожанщини та Донеччини.
Тоді ж із західних областей радянської України до Польщі переселили майже 790 тис. поляків та євреїв.
Продовженням депортації українців стала “акція Вісла”, проведена польським комуністичним режимом. У 1947 році тих українців, які відмовилися виїжджати до СРСР, польська влада депортувала на північ і захід Польщі. За кілька місяців примусово переселили майже 150 тис. людей.
Ще кілька десятків тисяч українців були переселені під час обмінів прикордонними ділянками між СРСР та Польщею у 1948-му та 1951 роках.
Як повідомляла УМ, путін підписав наказ, яким «узаконює» депортацію українців.
В історичному центрі міста київські активісти припинили знищення оздоблення фасаду старовинного будинку. У справу втрутилися небайдужі кияни >>
Останній із шести гелікоптерів Ка-32, які обіцяла надати ще у жовтні 2022 року, Португалія цього тижня передала Україні. >>
Несподівано, в неділю 8 вересня, Президент Володимир Зеленський призначив собі двох радників, а очільнику Офісу президента Андрію Єрмаку двох заступників. >>
У десятий змагальний день, 7 вересня, Паралімпійських ігор — 2024 Україна здобула 12 медалей: пʼять золотих, три срібні та чотири бронзові. >>
Напис на меморіальній дошці засвідчує: «У цьому будинку закликав до боротьби за Самостійну Україну Михайло Гаврилко (05.09.1882 – 1920), скульптор, поет, командант УСС, начальник штабу Сірої дивізії Армії УНР, повстанський отаман». >>
Термінові переговори з Конгресом веде Адміністрація президента США Джо Байдена – і все через те, аби знайти рішення щодо використання понад $6 мільярдів, які США заклали на військову допомогу Україні >>