Хорунжа служба передала «половецьку бабу» з фронту до музею Яворницького у Дніпрі
Цій скульптурі майже 1000 років і вона опинилась під загрозою знищення російськими окупантами. Евакуація відбувалась під звуки роботи артилерії. >>
Агатангел Кримський і його щойновидана в Азербайджані книга. (Фото Дюсена Касеїнова)
Монографію «Нізамі і його сучасники» українського сходознавця, вченого, орієнталіста Агатангела Кримського видали в Азербайджані.
Як інформує УМ, про це повідомила у Фейсбуці Марина Гончарук, кураторка українсько-тюркських проєктів у сфері культури.
Дослідження складається з п’яти розділів: «Вивчення Нізамі», «Розпад Великої Сельджуцької імперії», «Посилення набожних релігійних течій у літературі Ірану в ХІІ столітті», «Скептична та розгнуздана література», «Панегіризм меценатських феодальних дворів — характерніша галузь перськомовної літератури ХІІ століття». Заключний розділ про самого Нізамі не зберігся.
«…Нізамі — найкращий азербайджанський (точніше, суфійський) поет-романтик, невичерпне джерело наслідування для подальшої перської романтики, надзвичайно архетипічний прообраз і для представників тюркськомовних літератур, геніальний поет світового значення — залишився недослідженим у біографічних подробицях найдревніших, наближених до нього в часі, фахівців-істориків…
Попри перську мову своїх творів, Нізамі повністю залишається поетом свого Азербайджану, й історію розвитку азербайджанської літератури треба починати не з того моменту, коли азербайджанці почали писати тюркською, а з більш ранніх літературних явищ й інших місцевих авторів, хоча вони писали «фарсі», так само треба долучати і старших, ще албаномовних авторів», — писав Агатангел Кримський в монографії.
Книжку переклали азербайджанською мовою та видали в Баку за ініціативи генерального секретаря міжнародної організації тюркської культури TÜRKSOY, професора Дюсена Касеїнова. Проєкт здійснили за підтримки TÜRKSOY.
У межах популяризації спадщини Агатангела Кримського наприкінці 2020 року в Києві було видали науковий збірник «Східні традиції державотворення» на честь 150-ї річниці від народин Агатангела Кримського, а у 2021 році в Анкарі відбулася наукова панель із нагоди 150-річчя Агатангела Кримського на тему: «Життя, присвячене тюркології: Агатангел Кримський». Того року світ відзначав 150-річчя від народження Агатангела Кримського та 880-річчя від народження Нізамі Гянджеві.
«Нізамі і його сучасники» — праця про азербайджанського поета і мислителя Нізамі Гянджеві. До перекладу була підготовлена на прохання бакинської філії Академії наук до 800-літнього ювілею Нізамі у 1941 році в оригіналі російською мовою. Через арешт і переслідування Агатангела Кримського вийшла друком в Баку лише в 1981 році.
Нагадаємо, що в 2021 році в Азербайджані вийшла антологія української поезії. У березні 2022 на літературному вечорі в Азербайджані зібрали понад 15 тис. грн на допомогу українцям.
Як повідомляла УМ, вісімнадцять країн, серед яких країни Європи, Азії, Близького Сходу долучилися до проєкту «Українська книжкова поличка». Незабаром книжки для українських дітей з’являться і в Африці.
Цій скульптурі майже 1000 років і вона опинилась під загрозою знищення російськими окупантами. Евакуація відбувалась під звуки роботи артилерії. >>
Унікальними злитки робить не вартість, а те, що у Європі сьогодні знайдено лише декілька схожих артефактів. >>
Головна мета реформування історичної освіти у школах: україноцентричність у викладанні історії >>
Капітан ЗСУ Олександр Ябчанка, командир 2-ї роти «Гонор» батальйону «Вовки Да Вінчі» імені Дмитра Коцюбайла, у Києві 8 серпня презентує нову книгу «Жмур». >>
Стародавню вазу археологічної культури Кукутень-Трипілля доби енеоліту, вік якої орієнтовно 7 тисяч років, вилучили з міжнародного поштового відправлення. >>
175 років тому народилася Олена Пчілка — Ольга Петрівна Косач, уроджена Драгоманова, — дослідниця і популяризаторка української вишивки, редакторка, дитяча письменниця, перекладачка і науковиця, мати шістьох гідних дітей, серед яких Леся Українка. >>