Зеленський привітав українців із Днем Конституції
Із Днем Конституції привітав громадян України президент Володимир Зеленський. >>
Українська мова є невіддільним атрибутом Української державності, що зберігає свою історичну спадкоємність від давньокиївської епохи. (Фото з ФБ-сторінки спільноти "Мова об'єднує")
Громадяни України є вільними у виборі мови при міжособистісному спілкуванні. Втім, Конституційний Суд визнав, що володіти українською мовою - обов'язок кожного громадянина України.
Як повідомляє Україна молода, про це йдеться у повному тексті рішення КСУ, яке було оприлюднено у четвер, 15 липня.
Нагадаємо, що напередодні Конституційний Суд визнав конституційним закон «Про забезпечення функціонування української мови як державної», втім, тоді судді навели лише фабулу цього рішення.
Нині ж кожен бажаючий може ознайомитися із текстом рішення на сайті КСУ.
«Володіти українською мовою як мовою свого громадянства - обов'язок кожного громадянина України. При цьому кожен громадянин України вільний у виборі мови або мов для особистого спілкування», - йдеться у рішенні Конституційної Феміди.
Відзначається, що порядок функціонування української мови як державної і її підтримка державою повинні поєднуватися із шанобливим ставленням до мов національних меншин, які історично проживають у межах України, і забезпеченням захисту мовних прав осіб, що належать до таких меншин.
«Українська мова є невіддільним атрибутом Української державності, що зберігає свою історичну спадкоємність від давньокиївської епохи. Українська мова - неодмінна умова (conditio sine qua non) державності України і її соборності», - йдеться в тексті рішення.
Судді КСУ уточнюють, що норми закону жодним чином не дискримінують російськомовних громадян і не обмежують перелік мов корінних народів і національних меншин, про що заявляли народні депутати, які подали подання із приводу конституційності закону.
«Конституційний Суд встановив, що оспорюваний закон не містить приписів, які можуть обмежувати вільний розвиток, використання та захист мов, які мають юридичний статус мов національних меншин (включаючи російську), а також тих приписів, які перешкоджали б державі сприяти розвитку самобутності, зокрема мовній, корінних народів і національних меншин України», - йдеться у рішенні суду.
КСУ констатував, що законодавче врегулювання, метою якого є утвердження української мови як державної, захищає також демократичний лад нашої держави, а засоби, які було підібрано законодавцем у рамках диференційованого підходу, який застосовано в законі, є пропорційними легітимній меті, яку було поставлено в оспорюваному законі.
«Суд вважає, що оспорюваний закон є юридичним інструментом подолання наслідків тривалого перебування різних частин України в складі інших держав і загальної русифікації України, яка тривала не одне століття під час перебування України в складі спочатку царської Росії, а потім СРСР, і є належною юридичною основою для впровадження інституційних механізмів, що забезпечують функціонування української мови як державної з можливістю застосовувати державою заходи підтримувальної дії (affirmative action) на користь української мови, не перешкоджаючи розвитку, використанню та захисту мов національних меншин України», - сказано в документі.
Також Суд не виявив, що були порушення права законодавчої ініціативи народних депутатів, які могли бути під час розгляду оспорюваного закону на пленарних засіданнях Верховної Ради і його прийняття.
Рішення Конституційного Суду оскарженню не підлягає.
Як повідомляла «УМ», Конституційний Суд України визнав конституційним закон про забезпечення функціонування української мови як державної.
Із Днем Конституції привітав громадян України президент Володимир Зеленський. >>
Виконувач обов’язків голови Конституційного суду Сергій Головатий досяг 70-річного віку, через що в нього закінчилися повноваження судді. >>
6 січня 2024 року на каналі «Еспресо» в телевізійній програмі Віталія Портникова і Христини Яцків серед інших питань обговорювали проблему виживання гумористичних передач на телебаченні. >>
Міністр юстиції Денис Малюська вважає, що президент Володимир Зеленський не втратить своєї легітимності після того, як 21 травня офіційно закінчиться його п’ятирічний термін повноважень. >>
Верховна Рада ухвалила в першому читанні резонансний урядовий законопроєкт про мобілізацію у першому читанні під час засідання у середу, 7 лютого. >>
Омбудсмен Дмитро Лубінець вважає щонайменше три положення скандального законопроєкту про мобілізацію, такими, що порушують основний закон – Конституцію України, а також міжнародні зобов'язання України та права людей. >>