Мов у воду канув!
Такого черкаські «надзвичайники» не пригадують, щоб вони «прасували» ставок, шукаючи там потопельника, а той виявився... живим i здоровим.
Такого черкаські «надзвичайники» не пригадують, щоб вони «прасували» ставок, шукаючи там потопельника, а той виявився... живим i здоровим.
Надзвичайна ситуація у володіннях Черкасилісу, яку оголосило МінНС у Черкаській області у зв'язку з масовим нашестям на зелені масиви таких шкідників лісу, як дубовий похідний шовкопряд та сосновий шовкопряд, пішла на спад. Як повідомив «Україні молодій» Сергій Ткачук, в.о. головного лісничого обласного лісогосподарського об'єднання «Черкасиліс», із 12 тисяч гектарів лісу, де «пасся» сосновий шовкопряд, уже оброблено 11тисяч 100 гектарів.
У Монастирищі Черкаської області на сесії районної ради, де розглядали хід виконання «Програми розвитку сільського господарства» та «Програми розвитку соціальної сфери села», схвалені рік тому, не зміг виступити жоден із записаних ораторів. Бо до трибуни рвалися ті, кого до печінок дістало все, що діється сьогодні на селі. Виступ практично кожного з депутатів районної ради був криком душі: села вмирають, а селяни в пошуках роботи їдуть у чужі краї, залишаючи сім'ї та дітей. «Я п'ятий рік головую, але вперше наші депутати так активно виступали. Людям наболіло», — прокоментував «УМ» голова райради Олександр Бойко.
Віднедавна в Черкасах з'явилися нові баки для збору сміття — на зелених ємкостях красуються написи «скло», «папір», «пластик», «побутові відходи». Таким чином міська влада, зокрема його відділ екології та раціонального природокористування, намагається привчити черкащан до роздільного сортування хатнього сміття.
Cередня заробітна плата в Черкаському регіоні складає наразі 350 гривень, що на цілу сотню менше від загальнодержавної. Але біда в тому, що й цих грошей багато хто з працюючих вчасно не одержує: нині заборгованість із зарплати на Черкащині сягнула 24,6 мільйона гривень. «Лідерами» тут є сам обласний центр, а ще Драбівський, Канівський та Лисянський райони.
Працівники Черкаського обласного контрольно-ревізійного управління взялися за перевірку використання державних коштів сільськогосподарськими підприємствами й отетеріли. Адже виявилося, що у п'яти господарствах області регулятором росту зерна замість озимої пшениці обробили... поле. Отож 47 тисяч гривень просто зарили у землю. За словами Інни Хімічук, помічника начальника КРУ в Черкаській області, того року з державного бюджету тільки на фінансування заходів для створення сприятливих умов для посіву озимих культур під урожай 2004 року сільськогосподарським підприємствам Шевченкового краю було виділено 662, 97 тисячі гривень.
Позавчора близько 2-ї години ночі в тихому райцентрі Шпола на Черкащині пролунав потужний вибух. Як розповіли «Україні молодій» очевидці, з переляку сонні люди подумали, що на Шполу впала бомба. Адже вибух почули майже всі мешканці містечка — в суцільній тиші це було вражаючим. Після того нічного вибуху враз дружно загула й охоронна сигналізація у всіх будинках.
На Черкащині у селі Шрамківка Драбівського району аж 6 тамтешніх родин водночас залишилися без житла: згорів будинок барачного типу, в якому вони мешкали. А причиною пожежі, як повідомив «Україні молодій» Костянтин Проценко, помічник начальника управління МінНС в Черкаській області став включений... інкубатор. Ось так курчата не з власної волі спалили будинок.
При в'їзді в село Ташлик Смілянського району Черкаської області неподалік дороги на полі зазвичай пасеться невелика отара овець (як на фото). Скубнувши торішньої сухої трави, вівці пережовують її й час від часу з цікавістю поглядають на шлях: а що там діється? Коли ж вам захочеться підійти ближче й глянути на цю, як для нашого часу, екзотику, то поруч iз безтурботними тваринами, ніби з-під землі, вигулькне невеличкий собака й тут же почне збирати докупи овечий гурт. А якщо ви ще й надумаєте, як це було зі мною, сфотографувати те стадо, то чотириногий сторож заходиться збивати докупи й старих, і малих та пожене їх геть.
«Я весь час живу у своєму рідному селі, ото тільки п'ять років училася в інституті, то як його не любити?» — каже Євдокія Форостяна, голова сільради у Сатанівці Монастирищенського району, що на Черкащині. Село це заснував дід пані Євдокії — Харитон Сатанівський, коли у 1925 році збудував собі хату в цих краях. Поруч проходила залізниця, а такий зв'язок зі світом далекоглядний чоловік вважав перспективним та важливим. Від дідового прізвища пішла й назва самого населеного пункту. Й хоча були спроби для милозвучності перейменувати Сатанівку на Лісову Поляну, адже ліс росте тут не тільки довкола, а і в самому селі, далі балачок справа не пішла — народ звик до старої назви.