Україна відновлює експорт електроенергії за кордон
Україна планує відновити експорт електроенергії до Європи в години пікової активності сонячних електростанцій з 25 серпня. >>
Українці вже звикли, що влада не може нічого вдіяти із зростанням споживчих цін, але ніяк не можуть зрозуміти, чому наші продукти можна дешевше купити за кордоном. (Фото з сайту vinnitsa.info.)
Дорожчає все! Українські споживачі останнім часом відчувають справжній шок від цінників, які швидко змінюються на прилавках.
Таким чином абстрактні показники інфляції, далекі більшості пересічних українців, сьогодні суттєво тиснуть на їхні кишені.
При цьому експерти заявляють: очікувати сповільнення цінового галопу найближчим часом не варто.
Ціни і надалі стрибатимуть, принаймні до нового року, а вести мову про стабілізацію можна буде не раніше весни 2022 року.
Зростання споживчих цін в Україні за підсумками липня прискорилося в річному вимірі до 10,2%. Місяцем раніше, у червні, було 9,5% — таким чином другий літній місяць 2021 року ознаменувався переходом рівня інфляції через психологічну позначку, що вимірюється двозначним числом.
Це, на перший погляд, доволі дивно, адже зазвичай у червні інфляція є мінімальною, яка навіть переходить у зворотний процес — дефляцію. До речі, востаннє таке зростання інфляції було зафіксоване в 2018 році.
Правління Національного банку України, яке за своїми посадовими обов’язками відповідає за рівень інфляції у державі, ще раніше ухвалило рішення підвищити облікову ставку до 8% річних, аби запобігти цьому процесу. При цьому регулятор прогнозує, що інфляція сповільниться в кінці 2021 року і повернеться до 5% в другому півріччі 2022 року.
Ціни, до речі, ростуть не тільки в Україні. У США інфляція теж прискорилася: з 1,4 до 5,4% за останні пів року. Це найвищий показник у США з липня 2008 року, коли було 5,6%. У чому причина? Швидке відновлення світової економіки після коронакризи.
«Ковідна криза прибила попит і пропозицію, бізнес згорнув виробництво. І раптом пішло відновлення через швидкий темп вакцинації у розвинених країнах», — каже ексзаступник і виконувач обов’язків міністра економіки Павло Кухта, зазначаючи, що насамперед пішли вгору ціни на сировину і логістику.
Утім, як зазначають експерти, в Україні інфляційний процес розвивається швидше, ніж у США, і за деякими позиціями є значно стрімкішим, ніж у розвинених державах.
За даними Держстату, ціни в нашій державі йдуть угору на все: за рік хліб подорожчав на 16%, яйця на 33%, а цукор — на 83,5%. Найбільше ж подорожчав природний газ — на 164%.
Маємо, втім, і зворотний процес: на споживчому ринку ціни на продукти харчування та безалкогольні напої знизилися на 0,1%, що зазвичай відповідає літнім трендам.
Найбільше — на 8,1% — подешевшали овочі, що є цілком логічним з огляду на піковий час їх вирощування. На 0,7-0,5% знизилися ціни на сало, фрукти. Водночас на 6,7% подорожчав цукор, на 0,8-0,3% зросли ціни на м’ясо і м’ясопродукти, олію, кисломолочну продукцію, сметану, яйця.
«Зростання цін на житло, воду, електроенергію, газ та інші види палива на 0,6% відбулося в основному за рахунок підвищення цін на природний газ на 3,3%, оренду житла — на 0,7%.
Ціни на транспорт зросли на 1,1% насамперед через подорожчання палива та мастил на 2,7%, проїзду в автодорожньому пасажирському транспорті — на 2,4%», — повідомили у Держстаті.
Ціни на м’ясопродукти, зокрема на куряче філе, яловичину і свинину, в липні 2021 року в порівнянні з груднем попереднього року зросли на 19,6%, 12,2% і 4,2% відповідно. Якщо, наприклад, у грудні минулого року куряче філе в середньому коштувало 91,71 грн за кілограм, то в липні 2021 року вже 109,7 грн. Яловичина — відповідно 144,82 і 162,45 грн за кілограм. Свинина — 115,86 і 120,67 гривень.
Надалі ж, як очікують експерти, м’ясо подорожчає ще на 5-10%: «розгін» цінників уже стартував. Причини — подорожчання комунальних тарифів, адже у тваринництві використовується багато води й електроенергії, а також подорожчання кормів.
Піднялася вгору і вартість молока. Зазвичай молочні продукти завжди дорожчають наприкінці літа, коли закінчується пора літнього молока. Представник Асоціації виробників молока Володимир Андрієць наголосив: цьогоріч ціни на молоко не змінювалися впродовж шести місяців поспіль.
Нинішнє зростання тарифів виробники пояснюють традиційно: у світі подорожчали зернові та олійні, без них тваринництво не буде успішно розвиватися. А також зросли ціни на так звані складові кормового столу. Відтак собівартість виробництва молока суттєво зросла.
Ще один фактор, який тисне на молочний ринок, — дефіцит сировини. Переробники скаржаться: їм не вистачає українського молока, і воно тепер у дефіциті, адже поголів’я щороку зменшується. Непокоїть виробників і плановане державою повернення ставки ПДВ до 20% на молоко незбиране.
«Це зажадає додаткових оборотних коштів для виробників. Останні процедури підписання протоколів ще відбувалися без фіксації ПДВ, однак з боку переробки є бажання повернутися до старого формату узгодження цін з включенням цього податку в протоколи узгодження цін, — зазначили в Асоціації. — Тепер молоко сорту «екстра» додало в ціні всього 24 коп. із середніми та великими партіями поставок. Відтепер воно коштує 10,45 гривні за кілограм».
Дорожчає навіть мед: у нинішньому році він піднявся в ціні на 50-100 грн за кілограм продукту. Зараз за літр меду фермери просять у середньому від 170 до 250 гривень за літр, у магазинах же за солодкий продукт доведеться платити ще більше.
Головна причина — погодна: через спеку недобір меду з липи склав майже 50%, акацієвого — майже 40%. В цих умовах бджолярі зазвичай сподівалися на ключову медоносну культуру — соняшник, але з ним теж виникли проблеми.
Адже соняшник виділяє нектар при відносній вологості повітря більше 45-50%, що спостерігалося тільки рано-вранці і ввечері, тому бджоли цьогоріч носили нектар не 10-12 годин, а щонайбільше 4-5. Це скоротило медозбір щонайменше на третину.
Окрім того, в нинішньому році в багатьох областях України посіяли швидко дозріваючі гібриди соняшнику, які цвітуть тільки 5-7 днів, при тому що традиційний період цвітіння соняшнику становить 3-4 тижні.
При цьому бджолярі оцінюють ситуацію песимістично. Мовляв, чимало колег розглядають примхи погоди як щось тимчасове та аномальне. Але що, коли ми зіткнулися з новою реальністю, яка скоро стане нормою? Тоді, на їхню думку, доведеться переглянути головні принципи бджільництва.
Як не сумно, але в останні дні літа в Україні дорожчали навіть овочі, зокрема морква і столовий буряк. При цьому пропозиція цієї продукції скоротилася. Фермери продають моркву по 4-7,50 гривень за кілограм, що на 29% дорожче, ніж буквально тижнем тому.
При цьому в роздріб вартість моркви на 33% більша, ніж було торік у цей час. Ціни на столовий буряк за рік виросли в середньому на 36%.
Експерти зауважують: подорожчання овочів може бути тимчасовим явищем, оскільки у країні тривають кампанії із збирання цих коренеплодів.
Неприємно вражає українців, особливо соціально незахищених, подорожчання хліба. Головний харчовий продукт, як передбачають експерти, продовжить зростати в ціні — орієнтовно на 1,5% в місяць.
Навіть попри те, що в нинішньому році Україна збере рекордний урожай зерна — понад 70 млн тонн, а валовий збір зернових уже майже на 15% більший, ніж у минулому році, а жнива ще продовжуються.
За даними Держстату, хліб — у списку лідерів з подорожчання в 2021 році. З вересня, як кажуть експерти, цінники вийдуть на новий виток. Головна причина подорожчання — зростання тарифів на електроенергію для підприємств.
Водночас у нашій державі знову почали дорожчати яйця. Найбільше на подорожчання впливає скорочення виробництва, — тож сьогодні у магазинах вартість десятка яєць досягає близько 30 гривень, а органічних і преміальних — 45 грн. Ціни будуть залишатися високими щонайменше до новорічних свят. І, ймовірно, протримаються такими до літнього тепла. Експерти вважають, що з осені цінники можуть знову повернутися до квітневого рівня — 38 гривень за десяток.
Але чи не найбільш драматичним у нашій державі стало подорожчання соняшникової олії. Україна є найбільшим експортером соняшникової олії у світі, проте ціни на продукт для самих українців, як стверджують деякі експерти, набагато вищі, ніж для жителів інших країн.
«За останній рік ми поставили за кордон 381 тис. тонн продукту. Ціни на олію підстрибнули з 30-35 гривень за пляшку (0,8 літра) до 70 гривень за літр. Наступні пів року уряд або не реагував, або робив вигляд, ніби ось-ось вирішить питання. А тим часом вартість соняшникової олії впритул наблизилася до вартості простих сортів оливкової», — сказав екс-міністр фінансів Ігор Уманський, заявивши, що нещодавнє анонсоване зниження цін на соняшникову олію було викликане зміною ціни на світовому ринку.
«У серпні уряд анонсував, що до кінця місяця вартість олії впаде. Знаєте, чому? Відбулися зміни цін на світовому ринку. Ось тільки світові ціни чомусь приходять до нас із величезним запізненням. Так, за липень світові ціни на соняшникову олію впали на 10%, а в Україні — лише на 1,3%», — констатував він.
За словами економіста, ми опинилися в парадоксальній ситуації, коли цінники в магазинах найбільшого світового експортера олії значно вищі, ніж у країнах-імпортерах: Чорногорії — 1,75 євро, Молдові — 1,70 євро, Польщі — 1,72 євро.
При цьому ціна в Україні, за твердженням Уманського, сягає 2,02 євро. Інші експерти зауважували, що в Чехії соняшникову олію українського виробництва продають за близько 30 крон, що складає приблизно 35 гривень.
Україна планує відновити експорт електроенергії до Європи в години пікової активності сонячних електростанцій з 25 серпня. >>
Відтак, міська влада пролонгувала звільнення усіх підприємців від сплати податку на нерухомість, на землю та єдиного податку для ФОП 4 групи до кінця 2024 року. >>
Міністерство економіки підрахувало, що загальна кількість заброньованих працівників критично важливих підприємств станом на 14 серпня складає 770 тисяч осіб. >>
У складі металобрухту виявлено 100 кг золота, 1900 кг срібла та 25 кг платини. >>
Податки піднімати треба, бо під час війн усі країни їх збільшували. >>
Міністерка фінансів США Джанет Єллен заявила, що бюджетна допомога Україні з боку Сполучених Штатів залежить від реформ, які мають сприяти “подальшому підвищенню стійкості економіки України”. >>