Україна відновлює експорт електроенергії за кордон
Україна планує відновити експорт електроенергії до Європи в години пікової активності сонячних електростанцій з 25 серпня. >>
Тиждень тому, 19 листопада, в німецькому бундестазі депутати провалили голосування за відновлення будівництва «Північного потоку-2».
Проти відновлення робіт проголосували 556 депутатів бундестагу.
«За» виступили лише 83 представники правої партії «Альтернатива для Німеччини», відомої своїми симпатіями до Москви. «Апостроф» розбирався, яка доля чекає на скандальний газопровід і що це означає для України.
Перед голосуванням голова комітету бундестагу з енергетики Клаус Ернст заявив про шанс Берліна захистити «Північний потік-2», поки Вашингтон готується ввести санкції щодо всіх причетних до будівництва цього газопроводу. Ернст заявив, що Німеччина повинна показати, що налаштована серйозно.
«Ми повинні робити те ж саме, що й американці: власне, ввести санкції проти окремих осіб, заборонити в’їзд, можливо, заморозити внески», — заявив Клаус Ернст, який є представником Лівої партії — соціалістичного проєкту радикального спрямування.
За його словами, Сполучені Штати загрожують Німеччині тим же, і тільки санкції у відповідь змусять американську сторону дослухатися до Берліна.
Однак ні заяви німецьких «лівих», ні заклики до відновлення будівництва з боку «правих» з «Альтернативи Німеччини» справі не допомогли.
Нагадаємо, газопровід iз Росії до Німеччини на дні Балтійського моря повинні були запустити ще наприкінці 2019 року, але в розвиток подій втрутилися США. У грудні 2019 року Вашингтон ввів санкції проти компаній, які беруть участь у цьому проєкті.
Через це від співпраці з Росією відмовилася швейцарська компанія Allseas, що надала трубоукладач. Росії вдалося знайти ще одне судно, але, як зазначають експерти, воно не здатне завершити будівництво.
Швидше за все, після вступу на посаду президента США Джо Байден продовжить політику Дональда Трампа в питанні «Північного потоку2». Але і без нього республіканці і демократи в Сенаті вже узгодили нові жорсткі санкції проти учасників проєкту.
На думку генерального директора Центру досліджень енергетики Олександра Харченка, американці можуть «утопити» даний газопровід остаточно ще навіть до інавгурації Байдена.
«За законопроєкт із санкціями проголосують iще до вступу Байдена в повноваження президента. Санкції входять у законопроєкт, який приймається Палатою Представників і Сенатом США. Оскільки йдеться про проєкт військового бюджету, який вже обговорений та узгоджений, то шансів, що за нього не проголосують, практично немає. Питання тільки в тому, як ці санкції будуть імплементовані. Але, з огляду на їх характер і питання з добудовою «Північного потоку-2», важко уявити ситуацію, при якій ці санкції не наберуть чинностi, оскільки дані санкції — прямої дії. Наприклад, страховим компаніям не можна страхувати судна, і вони, отже, втрачають доступ до європейських портів», — розповів «Апострофу» Олександр Харченко.
Це відверне від російської труби останніх бажаючих узяти участь в будівництві.
У цілому слід очікувати, що і за нового президента США «Північний потік2» ніхто не стане добудовувати. Представники лівого крила Демократичної партії, від якої обирався Джо Байден, є прихильниками «зеленої» енергії та противниками традиційних видів енергетики, і проєкт «Північний потік2» не є винятком.
«У 2022 році пройдуть вибори всієї палати представників і третини Сенату США. У демократів не така значна перевага в палаті представників, тому голоси лівого крила дуже важливі. Байдена пов’язують з усіх боків передвиборчі обіцянки, і йому потрібна консолідована підтримка всіх демократів на майбутніх виборах. Без нижньої палати для Байдена складеться невесела ситуація, тому навряд чи новообраний президент піде на поблажки «Північному потоку2», — зазначив у коментарі «Апострофу» професор Інституту міжнародних відносин КНУ імені Тараса Шевченка Сергій Галака.
Незважаючи на провал голосування в бундестазі, це не відображає реального ставлення Німеччини до газопроводу, говорить «Апострофу» експерт Міжнародного центру перспективних досліджень Микола Капітоненко.
«Німці зробили вже все, що змогли. Вони хочуть газопровід. Той факт, що проєкт заяви партії «Альтернатива для Німеччини» днями був відхилений більшістю голосів у бундестазі, не повинен вводити в оману. Німецькі депутати в більшості своєї підтримують проєкт — просто вважають, що ця підтримка не потребує додаткових заяв», — говорить він.
«Американські санкції за останній рік посилювалися кілька разів. Якщо Вашингтон почне змістовний діалог iз Берліном і знайде можливості компенсувати частину витрат, Москва втратить і цей актив. Адміністрація Байдена займатиме не менш жорстку позицію з питання газопроводу, ніж займав Трамп. Росії нічого протиставити цьому», — говорить Микола Капітоненко.
Недавні події в Карабаху, де Росія не стала захищати свого союзника по ОДКБ Вірменію, викликали чутки про проєкт нового турецького газопроводу, що веде з Азербайджану в Європу.
Чи спонукало це Росію негайно активізувати ситуацію навколо «мумії» скандального «Північного потоку2» для підстраховки?
«Історія з Туреччиною не пов’язана з «Північним потоком2», проте в цілому ситуація для «Газпрому» складається не дуже приємна. Рівень інтеграції ринків, наповненість сховищ, ступінь інтеграції критичної інфраструктури в Європі за останній час став набагато вищим. Незважаючи на те, що «Газпром» контролює 30% поставок газу в Європі, але їх можна замінити одним помахом пальця, оскільки ринок дуже диверсифікований. На ринку добре представлений Катар. Одночасно йде будівництво відразу декількох газопроводів з Малої Азії. Ізраїль, Кіпр і Туреччина розвідали нові родовища, що ще більше зменшує роль «Газпрому» як критичного постачальника газу для європейців», — вважає Харченко.
Кремль не зміг нічого протиставити американським санкціям, запущеним рік тому. Не зможуть у Путіна нічого зробити і в разі посилених санкцій, які найближчим часом ухвалюватиме Сенат.
Ставка на співпрацю з Берліном (і, звичайно ж, вплив на деяких представників політичного істеблішменту Німеччини) навряд чи спрацює, вважає Микола Капітоненко.
«Пандемія ще більше послабила позиції Москви. Попит на російський газ у Європі скоротився, і сьогодні навіть найактивніші прихильники проєкту «Північний потік2» питають про те, скільки в ньому залишилося транспортної необхідності та доцільності. До того ж у Росії залишається все менше адвокатів у Європі, зокрема в Німеччині. Репутація робить свою справу. Розраховувати на зміну ситуації в результаті виборів до бундестагу в наступному році — сумнівна стратегія. Швидше за все, вони виявляться не дуже оптимістичними для Росії. Останні 160 км газопроводу можуть стати занадто великою дистанцією для скорочення обсягів дипломатичних, енергетичних та політичних можливостей Москви», — зазначає експерт.
Традиційно в Києві дуже зацікавлені в тому, щоб «Північний потік2» так і залишився трубою, що веде в нікуди. Це дозволяє нам розраховувати на збереження транзиту, що дає регулярні надходження до бюджету.
Як зазначив Олександр Харченко, за транзит Україна протягом п’яти років отримує понад 7 мільярдів доларів з урахуванням тільки прямих платежів «Газпрому».
«Я не бачу перспективи завершення будівництва «Північного потоку2» в горизонті 45 років. Вважаю, що після цього терміну роль даного газопроводу буде знівельовано», — підсумував Олександр Харченко, звертаючи увагу на те, що зараз Європа з величезною швидкістю переходить на «зелену» енергетику. І «бензоколонка» на сході, відома своїми часто абсолютно неадекватними діями, Старому Світу вже буде не потрібна.
Костянтин СОБОРНИЙ
(Інтернетвидання «Апостроф»)
Україна планує відновити експорт електроенергії до Європи в години пікової активності сонячних електростанцій з 25 серпня. >>
Всесвітньовідомий шахіст, російський опозиціонер Гаррі Каспаров купив у таблоїді Bild сторінку та розмістив там оголошення із закликом надати Києву військову допомогу. >>
Уряд Данії оголосив про виділення Україні вже 20-го пакета військової допомоги приблизно на 783 мільйони данських крон (понад 104 млн євро). >>
Відтак, міська влада пролонгувала звільнення усіх підприємців від сплати податку на нерухомість, на землю та єдиного податку для ФОП 4 групи до кінця 2024 року. >>
Завдяки таким ракетам в українських Повітряних сил з’явиться можливість атакувати ворожі цілі на відстань понад 320 кілометрів. >>
Міністерство економіки підрахувало, що загальна кількість заброньованих працівників критично важливих підприємств станом на 14 серпня складає 770 тисяч осіб. >>