День Державного Прапора: у Львові заклали капсулу часу, фото
В Україні 23 серпня відзначають День Державного Прапора. Сьогодні у Львові заклали капсулу часу з побажаннями від людей, які творять сучасну історію України. >>
Арена «Старого харківського цирку». (з архіву студії.)
Нова арена з’явилася в Харкові майже півстоліття тому, але «Старий цирк», якому вже 110 років, i далі служить тренувально-навчальною базою для дорослих та юних артистів. Будівля унікальна тим, що її сцена однаково придатна для проведення і театральних, і циркових вистав. Саме тому в цих стінах свого часу влаштовували аншлаги як корифеї української сцени Марко Кропивницький, Панас Саксаганський і Микола Садовський, так і відомі дресирувальники Дурови, Борис Едер й Ірина Бугрімова. Власне, список знаменитостей, від яких шаленіла публіка під легендарним куполом, можна продовжувати до нескінченності. Неперевершена історична аура (вона тут відчувається буквально у кожному куточку) надихає й теперішніх артистів на першокласну творчість, але, на жаль, не може зігріти в люту зимову стужу.
Проблеми почалися у колективу три роки тому, коли Міністерство культури дещо змінило схеми фінансування творчих студій. У рамках затіяної оптимізації «Державну українську творчу дирекцію з підготовки циркових номерів» («Старий цирк») об’єднали з «Державною цирковою компанією», що мiститься в Києві.
Проведені структурні зміни на творчість регіонального підрозділу особливо не вплинули, а от з грошима виникли суцільні неув’язки. Тобто бюджетні кошти, призначені Харкову, Мінкульт став перераховувати столичній структурі, але та повертає більш-менш стабільно лише зарплату. Що ж стосується комунальних платежів, то з ними й досі немає повної ясності. «Затяжній реорганізації із зависанням виділених нам коштів немає ні кінця, ні краю, — каже заступник директора «Старого цирку» Дмитро Лико. — Весною, наприклад, нас всіх звільнили, щоб зарахувати до штатного розкладу «Державної циркової компанії». А на роботу ми ходимо до іншої державної структури — «Українська творча дирекція», тобто «Старого цирку». З квітня гроші на комунальні витрати не приходять взагалі, оскільки усі кошти, виділені на утримання будівлі, пішли до київської структури, яка, згідно з договором, нам уже винна 76 тисяч гривень».
Харків’яни не зрозуміли логіки проведеної реорганізації ще й ось iз якої причини. Їхня дирекція має велику історичну будівлю, підсобні приміщення, товстезну інвентарну книгу з описом циркового реквізиту і всього того, що необхідне для здійснення репетиційного процесу на манежі. А їх підпорядкували компанії без власного майна (оренда кількох кімнат у Київському державному цирку сприймається не надто переконливо), що більше цікавиться фінансами харківського підрозділу, аніж творчим процесом. «Навіщо потрібні були тоді взагалі такі зміни? — запитує Дмитро Лико. — Чим вони допомогли єдиній в Україні цирковій студії для дітей та юнацтва?»
Харківський купець Генріх Грикке збудував Старий харківський цирк у 1906 році за зразком будівель французьких братів Франконі, проекти яких вважалися у ХІХ столітті взірцем циркових стаціонарних арен. Згодом для обігріву тут встановили котел, знятий зі списаного паровоза. Дата його випуску — 1905 рік. Власне, цей раритет можна було б експлуатувати й досі, якби не нові ціни на газ. Щоб обігріти теплом чотири тисячі квадратних метрів будівлі, тепер потрібні сотні тисяч гривень, які не може дозволити собі навіть бізнесова структура, а не те , що вітчизняний заклад культури. Зрозуміло, адміністрація почала шукати альтернативні джерела тепла. У результаті вдалося розжитися двома тепловими італійськими «гарматами», що тепер включають під час репетицій у балетній залі та на манежі. Але такий порятунок від холоду дієвий, поки не настали люті холоди. Це по-перше. А по-друге, у будівлі й далі мерзнуть чотирилапі циркові артисти.
Зрештою студія вийшла на харківську фірму «Тепломонтаж», яка може встановити для обігріву економічні довгохвильові панелі. Фахівці підприємства безкоштовно провели необхідні розрахунки й готові змонтувати цілком оптимальну систему опалення. Але на самі прилади потрібно десь знайти 65 тисяч гривень. Ось тоді й виникла ідея провести в кінці листопада і в перші дні грудня акцію «Зігріємо «Старий харківський цирк». Ідеться про благодійні виступи юних артистів, кошти від яких підуть на оплату новітніх батарей. «Програма називається «Бурлеск», — повідомила художній керівник студії Світлана Момот. — Програма яскрава, феєрична і повністю відображає усю контрастність нашого життя. Юні артисти, які працюють на дуже високому рівні, вибрали найпрофесійніші номери. Власне, концерти для харків’ян ми проводимо регулярно. У нас є свої постійні глядачі, які з великим задоволенням приходять на виступи вихованців студії. Високу професійність останніх підтвердили на численних міжнародних фестивалях гімнасти цирку Du Soleil, американського цирку та швейцарської циркової школи».
Сьогодні у харківській студії займається 150 осіб. У програмі «Бурлеск» беруть участь 40 юних артистів віком від 6 до 20 років. «Ми показуємо свою виставу надзвичайно яскраво, — рекламує благодійні спектаклі їхня учасниця Вероніка Лупир. — Усе проходить впевнено і з легкістю. Вражені глядачі завжди аплодують нам стоячи. І часто повертаються знову».
Після благодійних виступів харківські студійці поїдуть до Дніпропетровська на відкритий всеукраїнський цирковий фестиваль, де розраховують завоювати не одну престижну премію.
Такі сподівання абсолютно обґрунтовані, оскільки вихованці «Старого цирку» — справжні зірки. «Як можна вигнати на вулицю дітей, без участі яких не минає практично жодне циркове шоу Західної Європи? — дивується Дмитро Лико. — Наші діти достойно представляли країну на міжнародному дитячому цирковому «Євробаченні» «Магія цирку» у Женеві. Маленькі зірочки Юстина Толстолуцька і Володя Слюсар є володарями призу «Золота корона», який отримали на світовому дорослому цирковому турнірі у Варшаві разом iз призом глядацьких симпатій. Цей же дует та Кіра Гарбуз на патріотичній мегаакції «Захистимо Україну», що проходила недавно у Львові, отримали офіційне запрошення від директора Будапештського цирку на участь у міжнародному дитячому фестивалі. Він пройде у січні в столиці Угорщини. Наші діти ставали фіналістами проектів «Україна має талант» і «Континент талантів». Само собою зрозуміло, без студійців «Старого цирку» не минає жоден представницький державний концерт у Харкові. Тому мені абсолютно незрозуміло, кому може бути вигідно залишити вітчизняне циркове мистецтво без завтрашнього дня».
До речі, тренери харківської студії виховують своїх «зірочок» не лише у холодному, а й давно не ремонтованому приміщенні. Навіть дослідники історії легендарної будівлі не можуть пригадати, коли тут востаннє проводилася реконструкція. Але, незважаючи на це, дітище купця Генріха Грикке стійко бореться з руйнівними тенденціями часу в статусі пам’ятки архітектури обласного значення. Будинок вистояв навіть у роки окупації, коли німці вигнали звідси цирк, відкривши під його куполом ковбасний цех. Більше того, покидаючи місто, вони замінували будівлю. Тож якби не пильне око прибиральниці, яка помітила вибухівку, в Харкові, можливо, і не відродилися б традиції «Старого цирку».
Останні ж тримаються не лише на майстерності вихователів цієї школи, а й на численних легендах, які оживають одразу, коли переступаєш старезний поріг. Кажуть, наприклад, що Грикке, можливо, і не збудував би арену на дорогий французький манер, якби не закохався до нестями у циркову артистку й не захотів подарувати їй персональну сцену. Реальних доказів романтичної щедрості купця ніхто не знайшов, але вона настільки гармонiює з аурою цієї будівлі, що нікому не спаде на думку піддавати її бодай найменшим сумнівам.
А ось і абсолютно реальна історія. «У касі нашого цирку у прямому значенні цього слова народився Костянтин Берман, — розповідає режисер-інспектор манежу Юрій Соболєв. — Його мама тут працювала касиром, а тато — капельдинером. Він з’явився на світ просто тут, ставши згодом відомим клоуном».
В Україні 23 серпня відзначають День Державного Прапора. Сьогодні у Львові заклали капсулу часу з побажаннями від людей, які творять сучасну історію України. >>
Глава держави наголосив, що попри агресію росії цінності, що є фундаментом цієї нагороди, залишилися незмінними: >>
В ухвалі зазначається, що йдеться про пістолет «Форт» 12-Р з магазином. >>
Південний окружний військовий суд розпочав дебати у фальсифікованій справі 23-х військовополонених з «Азову», яких російський «Меморіал» визнав політичними в’язнями. >>
Досвід українців може підказати чимало прикладів важливих і правильних законів, реалізацію яких вдалося саботувати. >>
Предстоятель ПЦУ, митрополит Київський і всієї України Епіфаній закликає вірян приєднуватися до Помісної церкви і пропонує московському попівству розпочати діалог без попередніх умов. >>