В Софійському соборі пролунала Молитва за Україну, фото
Молитва пролунала у стінах давнього Софійського собору в Києві у День Незалежності України 24 серпня. >>
Презентація нашого кіно у Канні цього року стане шостою поспіль. Здобутки вітчизняної кіногалузі та співпраця з інвестицією у майбутнє (якто копродукція або міжнародний прокат) стануть головною ціллю української делегації, що вже за тиждень відкриє «кінопосольство» України на території найбільшого світового кінофоруму. Український павільйон на Каннському кінофестивалі стане чи не єдиним місцем, де гості зможуть познайомитись з нашою кінематографією. До основного конкурсу не потрапила навіть велика українськофранцузьковірменська копродукція «Параджанов».
Голова Державного агентства України з питань кіно Катерина Копилова провалом це не вважає: «Україна лише два роки тому стала на шлях створення свого нового кіно (йдеться про відкриті кінопітчинги, започатковані Держкіно в 2011 році. — Ред.), у нас немає історії кіно, яка виміряється десятиліттями, яка є у багатьох європейських країн, що дозволяє їм мати потужні кінематографії і місце у конкурсній частині фестивалю, але ми робимо все для того, щоб задекларувати нашу країну як кінематографічну». Так, серед головних функцій українського павільйону пані Копилова озвучила створення ділового майданчика для спілкування фахівців кіно. «Якщо кіногалузь буде представлено правильно, професійно і яскраво, тоді матимемо змогу досягти якихось домовленостей про копродюсування, промоції», — пояснює голова Держкіно.
Генеральний директор кінофестивалю «Молодість» Андрій Халпахчі продовжує думку пані Катерини стосовно явища «кінопосольства» різних країн: «Традиція павільйонів не залежить від того, чи є фільм цієї країни в основній програмі чи ні. Так, Швейцарія сьогодні не представлена жодним фільмом у основному конкурсі, але їх павільйон уже існує 20 років. Він, на жаль, втричі більший за український павільйон, та все ж... Багато скандинавських фільмів так само не представлені в основній програмі, але вони всі так чи інакше є в Каннській програмі і всі займаються промоцією свого кіно».
Українське цього року буде представлене як фільмами, що перебувають на фінальній стадії, так і стрічками, що лише встигли «розбити тарілку» (тобто на початковому етапі зйомок). Серед готових фільмів буде презентований «Іван Сила» Віктора Андрієнка, що минулого року так само побував у Канні, але у графі «фільми, що готуються до виробництва». Серед інших готових стрічок: «Брати. Остання сповідь» режисера Вікторії Трофіменко, «Поводир (Кобзарі)» Олеся Саніна, «Зелена кофта» Володимира Тихого, «Микита Кожум’яка та вогняна квітка» Володимира Михайлова, «Параджанов» Олени Фетісової та Сержа Аведікяна, «Поза Євро», документальний альманах, анімація «Пригоди Котигорошка та його друзів» Ярослава РуденкаШведова, «Красна Маланка» Дмитра СухолиткогоСобчука тощо. Загалом в українському павільйоні буде представлено понад 30 українських стрічок.
У рамках роботи павільйону обіцяють ринковий показ українськонігерійської копродукції режисера Андрія Рожена «Легка, мов пір’їнка» — це історія нігерійської дівчинки, що живе в Україні. Цікаво, що стрічка є незалежним кіно, оскільки повністю знята без державної підтримки. Очікуваного ринкового показу «Параджанова» натомість не буде. Як зазначила Катерина Копилова, такий показ може завадити фільмові у фестивальній історії. «Параджанов» зберігає право «першої ночі» для кінофорумів у Локарно, Венеції, Карлових Варах тощо.
Традиційно в рамках роботи українського павільйону відбудеться презентація двох масштабних українських кінофестивалів — «Молодості» та Одеського міжнародного кінофестивалю.
За межі власного павільйону українське кіно таки вибереться. 12 короткометражок нашого виробництва потрапили до програми Short Film Corner, що, за словами Андрія Халпахчі, є важливою платформою для співпраці та спілкування режисерів у галузі короткого метра. Ще одним українським виходом у світ обіцяє стати показ фільму — минулорічного призера у Карлових Варах «Будинок iз башточкою» Єви Нейман. Показ пройде у секції Cannes Junior.
Молитва пролунала у стінах давнього Софійського собору в Києві у День Незалежності України 24 серпня. >>
Палац Розумовського почали відбудовувати за часів президентства Віктора Ющенка. На це пішли бюджетні гроші, також проєкт профінансували найбагатші на той час бізнесмени України. Урочисто відкрили відреставрований палац у 2009-му, саме 22 серпня. >>
У власність держави суд повернув комплекс будівель Свято-Духівського монастиря Свято-Успенської Почаївської лаври. >>
Від експозиції, присвяченої Лесі Українці, залишилися лише маленькі світлини вперемішку з фото Пушкіна, Толстого і Цвєтаєвої, та письмовий столик, за яким вона працювала. >>
Володимир Павлович Вітюк — лікар, хірург. Сотні успішно проведених ним операцій врятували безліч людських життів та зберегли здоров’я тим, хто, здавалось, перебував у безнадійній ситуації. >>
Житомир, Вінниця, Хмельницький і ще півтора десятка міст охоплює Всеукраїнський тур «Симфонія Криму. Повернення» >>