Війна незабаром завершиться перемогою України – Дуда
Дуда також згадав спільне минуле України, Литви та Польщі у складі Речі Посполитої: >>
Європейський суд з прав людини визнав частково прийнятною скаргу Києва у рамках справи «Україна проти Росії».
Європейський суд з прав людини визнав прийнятною скаргу офіційного Києва у рамках справи «Україна проти Російської Федерації» щодо порушень прав людини в анексованому Криму та перейшов до розгляду справи по суті у Страсбурзі в четвер, 14 січня.
Як повідомляє Україна молода, тим самим ЄСПЛ виніс перше рішення у справі "Україна проти Росії" щодо Криму.
На позитивне рішення суду одразу відреагував урядовий уповноважений у питаннях ЄСПЛ Іван Ліщина.
Зокрема, суд у Страсбурзі визнав скаргу України "частково прийнятною". Втім, переважна більшість статей, за якими Україна звинувачує Росію у здійсненні системних порушень прав людини у Криму, визнані прийнятними для розгляду по суті.
У тому числі будуть розглянуті звинувачення щодо неналежного нерозслідування Росією вбивств; щодо практики незаконного позбавлення волі та негідного поводження з людьми; переслідування неросійськомовних ЗМІ та обмеження освіти іншими мовами, ніж російська; залякування та переслідування релігійних лідерів; автоматичного надання російського громадянства; обмеження вільного пересування кримчан на материкову Україну тощо.
Суд відхилив як неаргументовані лише звинувачення України щодо того, що Росія після окупації Криму встановила там "адміністративну практику щодо вбивств/розстрілів".
У свою чергу міністр юстиції Денис Малюська написав у соцмережах:
«Перемога! Перша проміжна перемога у серії справ України проти Росії у Європейському суді з прав людини! Сьогодні ЄСПЛ оголосив рішення, яким визнав прийнятною справу Україна проти Росії (щодо Криму) та перейшов до розгляду справи по суті».
Денис Малюська і Іван Ліщина одразу після оголошення першого рішення ЄСПЛ.
Урядовець нагадав, що у справі Україна просить суд визнати порушення Росією статті 2 (Право на життя), статті 3 (Заборона катування), статті 5 (Право на свободу та особисту недоторканість), статті 6 (Право на справедливий суд), статті 8 (Право на повагу до приватного і сімейного життя), статті 9 (Свобода думки, совісті і релігії), статті 10 (Свобода вираження поглядів), статті 11 (Свобода зібрань та об’єднання), статті 14 (Заборона дискримінації) у поєднанні зі статтями 3, 8, 9, 10, 11 Конвенції та статтею 1 (Захист права власності) Першого протоколу до Конвенції, статтею 2 (Свобода пересування) Протоколу № 4 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
«Справа має одразу кілька важливих аспектів: (1) юридичний: ми крок за кроком доводимо судовими рішеннями факти агресії та злочинної поведінки Російської Федерації на території нашої держави. Рішення судів – це не політичні заяви. Рано чи пізно такі рішення матимуть юридичні наслідки для топ-чиновників країни-агресора», - підкреслив пан Малюська.
Другий аспект - комунікаційний.«І ми, і Рада Європи даємо потужний меседж, Крим залишається у наших пріоритетах, ми все пам’ятаємо і будемо доганяти усіх причетних», - наголосив міністр юстиції.
І третій аспект, на який звернув увагу Малюська, - протидія гібридній війні: «Росія підтримує міф про «мирне» та «правомірне» «приєднання» Криму. Міф, звичайно, у першу чергу для їх внутрішнього користування. Але вони намагаються просувати його і на міжнародній арені».
Урядовець також наголосив, що «рішення ЄСПЛ – потужний юридичний удар по міфології, яка використовується РФ у гібридній війні».
«Крим – це історія збройної агресії та грубих порушень прав людини, а не «референдуму» та «мирного волевиявлення», - додав Малюська.
Дуда також згадав спільне минуле України, Литви та Польщі у складі Речі Посполитої: >>
Президент Володимир Зеленський записав привітання українців із 33-ю річницею Дня Незалежності України за кілька кілометрів від кордону з рф – у селі Могриця на Сумщині, поблизу річки Псел. >>
Прем'єр-міністр Індії Нарендра Моді заявляє про готовність його країни зробити свій внесок усіма можливими способами, щоб сприяти швидкому поверненню миру в Україні. >>
Нардепи Верховної Ради проголосували за ратифікацію Римського статуту Міжнародного кримінального суду >>
Петр Павел вважає, що вступ України до НАТО не повинен залежати від відновлення повного контролю над всією її територією. >>
Федеральний канцлер Олаф Шольц запевняє, що Німеччина продовжить підтримку України, яка є найбільшою серед країн ЄС. >>