Індія готова сприяти швидкому поверненню миру – Моді
Прем'єр-міністр Індії Нарендра Моді заявляє про готовність його країни зробити свій внесок усіма можливими способами, щоб сприяти швидкому поверненню миру в Україні. >>
Петро Порошенко заявив про перспективу ствоерння кримськотатарської автономії
У неділю, 16 грудня, відбулася у Києві прес-конференція Президента України Петра Порошенка, на якій він розповідав про здобутки та своє бачення ситуації в Україні.
Про томос.
Зустріч відбувалася наступного дня після проведення Об’єднавчого собору, тому не дивно, що церковна тема була однією із головних.
Петро Порошенко, говорячи про підготовку Об’єднавчого собору, нагадав, що зібрання неодноразово відкладали і, навіть, були побоювання про повне припинення підготовки до Собору. Водночас він натякнув, що готувалися провокації, але все минулося без ексцесів, безпека заходу була на високому рівні.
Президент нагадав, що проводив перемовини із Вселенським патріархом щодо української церкви від початку своїх повноважень у 2014 році, а з 2016-го, після першої особистої зустрічі із Варфоломієм, тривали активні консультації.
Порошенко також розповів, що сьогодні, 16 грудня, провів телефонну розмову з Вселенським патріархом Варфоломеєм.
"Ця розмова була дуже важливою. Його святість вважає, що наш Собор став поворотним в історії Вселенського православ'я і відкриває, вчорашній Собор, нову його еру", - заявив Порошенко.
Петро Порошенко запевнив, що томос предстоятель української церкви отримає 6 січня, на Різдво, яке стане найвизначнішим в істоії України.
Про вибори і політику.
Петро Порошенко продовжує тримати невелику інтригу щодо своєї участі у наступних виборах. Він не підтвердив, але й не заперечив, коли мова зайшла про президентську кампанію-2019, участь у ній.
"Я дуже довіряю українському народу і впевнений в його виборі. Якщо я прийму рішення балотуватися, і якщо так трапиться, що буде хтось достойніший - я буду йому допомагати", - сказав він.
Президент зазначив, що у нього немає опонентів, але всі потенційні кандидати мають високий негативний рейтинг.
"Я - президент України, вони є поки що або лідерами фракцій, або громадськими діячами, які проводять свою кампанію. Я їх своїми опонентами сьогодні не вважаю", - сказав він.
Журналісти не припиняли спроб вивідати, чи балотуватиметься Петро Порошенко на другий термін, тому виникали курйози.
"Пора вже підводити підсумки вашого президентства", - почув Президент від журналістів.
"Чому це?", - запитав у відповідь.
Щоб згладити незручність моменту, прес-секретар Святослав Цеголко додав: "Підсумки першої каденції".
"Це ти сказав", аби не руйнувати інтригу", - прокоментував Президент.
Про Крим, війну і полонених.
Петро Порошенко не оминув увагою один із головних факторів, який впливає на державну політику, - війну з Росією.
Вперше Президент озвучив, що готовий подати зміни до Конституції про створення кримськотатарської автономії.
"Я готовий внести питання змін до Конституції щодо кримськотатарської автономії. Я звернувся з проханням скликати Конституційну комісію, дати той компромісний варіант, який буде мати шанси на проходження. Це робиться не для піару. Ми повинні мати 300 голосів", - заявив Петро Порошенко Порошенко.
Також Президент запевнив, що наполягатиме на закріпленні курсу щодо НАТО і ЄС в лютому під час голосувань в парламенті.
Водночас він запевнив, що воєнний стан буде вчасно припинено у грудні, якщо Росія не здійснить чергового нападу на Україну.
Він підкреслив, що після введення воєнного стану Росія відвела від українських кордонів 10% військової техніки.
При цьому Президент нагадав, що "політикани" протидіяли введенню воєнного стану, а після голосування розпочали кампанію у ЗМІ із дискредитації заходів для протидії Росії.
Петро Порошнеко переконує, що питання звільнення українських полонених моряків та політв’язнів Кремля залежать виключно від особистого бажання Володимира Путіна, навіть не від політичної волі президента Росії.
Він підтвердив, що із березня кум Путіна Віктор Медведчук фактично не бере участі у переговорах із звільнення заручників.
Звільнення Олега Сенцова та Романа Сущенка, як зазначав Петро Порошенко, було вже вирішеною справою, але Володимир Путін не захотів цього робити.
При цьому не допомагає жоден міжнародний тиск у тих рамках, які є зараз.
Таким чином, питання звільнення заручників Кремля залишається невирішеним.
Про резонансні справи в Україні.
На прес-конференції журналісти запитували в Президента і про скандальні внутрішньодержавні проблеми.
Насамперед, вони стосувалися нападів на активістів, а саме, вбивства Катерини Гандзюк. У футболках з її портретом та написом "Хто замовив Катю Гандзюк?", прийшли декілька журналістів.
"Я поділяю ваше занепокоєння. Ми не дамо зруйнувати імідж країни нерозслідуванням справ активістів", - прокоментував Президент.
Він відзначив, що Катерина Гандзюк перед смертю дала свідчення про напад, які вже допомогли слідству.
"Я особисто гарантую, що хто б там не був виявлений, ми не дамо його якось захистити, вони точно понесуть відповідальність", - запевнив очільник держави.
Водночас він закликав якнайшвидше передати справу до суду.
Не оминув увагою Президент і вбивство журналіста Павла Шеремета.
Він запевнив, що до розслідування залучені спеціалісти зі Скотленд-Ярду, поліції Британії, однак його коментар дає зрозуміти, що вийти на слід вбивць досі не вдалося.
"Нажаль, є випадки, коли знайти вбивць не вдається. Але я маю надію, що це не той випадок. Я готовий йти на будь-які кроки для того, щоб знайти вбивць і притягнути до відповідальності або принаймні хоча б додати прозорості розслідуванню. Я відкритий до цього", - заявив Порошенко.
Щодо справи Романа Насірова, то Петро Порошенко запивнив, що Уряд не буде віжновлювати його на посаді голови Державної фіскальної служби попри рішення суду першої інстанції.
Відголоском скандалу із заступником голови Служби зовнішньої розвідки Сергієм Семочком, можна вважати заяву Президента про перевірки держслужбовців, які мають родичів у Криму.
"У нас є велика кількість держслужбовців, у т.ч. і у правоохоронних органах, які мають родичів в Криму. ... Я звернувся до голови СБУ Василя Грицака, щоб контррозвідка зробила перевірку відомостей держслужбовців, які мають родичів у Криму, маючи в пріорітеті правоохоронні і слідчі органи", - заявив Петро Порошенко.
Він запевнив, що не забариться зі звільненням посадовців, якщо будуть підстави та повноваження для цього.
Очільник держави додав, що не вказує правоохоронним органам, хто має сидіти, а кого має бути звільнено, оскільки це не є функцією Президента.
Отже, під час прес-конференції Президент України продемонстрував свої здобутки на міжнародній арені, які вже перетворилися в створення Об’єднаної української церкви та підтримку світу політики україни, але показав, що питання завершення війни повністю залежать від рішень Володимира Путіна.
В контексті теми завершення війни, Петро Порошенко знову попросив вибачення за невиправдану обіцянку завершити АТО протягом декількох днів, а то й годин.
Водночас Петро Порошенко намагався демонструвати, що не впливає на роботу правоохоронних органів, тому, хоч він і бажає покарання злочинців, - це прерогатива нежалежних органів слідства та суду.
Під час шостої прес-конференції Петра Порошенка на посаді Президента так і не було отримано остаточної відповіді, чи буде він балотуватися на виборах у березні 2019 року. Однак, його розмова із журналістами не скидалася на передвиборчий піар, а радше нагадувала підведення проміжних підсумків роботи.
Прем'єр-міністр Індії Нарендра Моді заявляє про готовність його країни зробити свій внесок усіма можливими способами, щоб сприяти швидкому поверненню миру в Україні. >>
Нардепи Верховної Ради проголосували за ратифікацію Римського статуту Міжнародного кримінального суду >>
Президент чекає, коли Рада передасть йому на підпис закони щодо духовної незалежності та підтримки воїнів, які проводять операції в російському прикордонні. >>
Петр Павел вважає, що вступ України до НАТО не повинен залежати від відновлення повного контролю над всією її територією. >>
Федеральний канцлер Олаф Шольц запевняє, що Німеччина продовжить підтримку України, яка є найбільшою серед країн ЄС. >>
Олексій Макєєв закликав німецький уряд не скорочувати військову допомогу Києву, адже безпека Європи залежить від політичної волі Німеччини продовжувати відігравати провідну роль у підтримці України. >>