Війна незабаром завершиться перемогою України – Дуда
Дуда також згадав спільне минуле України, Литви та Польщі у складі Речі Посполитої: >>
Не так давно міністр юстиції Павло Петренко дав важливу обіцянку — «декомунізувати» Україну до 9 травня. Вчора Верховна Рада розглянула пакет iз чотирьох законопроектів, покликаних наблизити символічне свято перемоги над комунізмом. Суть законів коротко описав їхній репрезентант — голова Українського інституту національної пам’яті Володимир В’ятрович. Отже, законопроект №2540 декларує відкритий доступ до архівів усіх каральних органів часів СРСР; №2538 прописує правовий статус борців за незалежність України, окремим рядком дається визначення російської агресії та анексії радянською Росією частини України; №2539 встановлює дату 8 травня як День пам’яті та примирення, скасовує використання радянської символіки; №2558 засуджує тоталітарні режими — нацистський та радянський, забороняє їхню пропаганду. «Вірю у вашу відвагу порвати з совковим минулим і готовність вийти на європейську практику і стандарти, зокрема у ставленні до злочинів проти людяності та відкритості інформації», — зазначив В’ятрович, звертаючись до народних депутатів.
Слід зазначити, що звернення В’ятровича не було даремним. Першим Рада розглянула законопроект про статус борців за Незалежність і визнала ними учасників низки політичних та військових спілок: УНР, ЗУНР, Карпатську січ, УПА, ОУН, Сойм Карпатської України, Українську Гельсінську спілку тощо. За відповідне рішення проголосував 271 депутат. У законі йдеться про те, що всі люди, які боролись за суверенітет України у збройних, парамілітарних, підпільних, політичних організаціях чи вели цю боротьбу індивідуально, визнаються борцями за Незалежність нашої держави. Остання гарантує їм за це соціальні пільги. Водночас заперечення такої боротьби чи її правомірності визнається, згідно з законом, протиправним.
Далі настала черга архівів — їх розсекретили за згодою 261 парламентарiя. Віднині всі схрони з документами каральних органів передаються до Інституту національної пам’яті. «Держава гарантує право кожного на доступ до архівної інформації», — говориться у тексті закону. Починає діяти принцип єдиного архіву та самоцензури, коли відповідальність за взяту з архіву та поширену інформацію несе автор того чи іншого тексту, а не архівіст. Плюс відновлюється історична справедливість: імена всіх репресованих, подробиці каральних операцій стають набутком широкої громадськості.
Відтак Рада розглянула тоталітарну пропаганду — і поставила її поза законом згідно з рішенням 254 депутатів. «Цей законопроект не забороняє ідеологію, бо це неприйнятно для будь-якої демократичної країни. Цей законопроект забороняє тоталітарний режим, під які б кольори він не фарбувався: під фашистські, під комуністичні, під будь-які інші. Тоталітарний режим є заборонений і засуджений Україною», — пояснив народний депутат Юрій Луценко, один зі співавторів закону. Його ухвалення служитиме двом цілям: усуненню загрози суверенітету України та зміцненню «духу української нації», йдеться у пояснювальній записці.
Розібралися нарешті парламентарії і з «травневими святами» — за відзначення 8 травня Дня примирення 261 депутат. Що ж до 9 травня, то ця дата буде Днем перемоги над нацизмом у Другій світовій війні. Останнє визначення — також новація закону. Його автори підкреслюють: потрібно позбуватися радянських кліше, відмовившись від терміна «Велика Вітчизняна війна», впровадженого у часи СРСР задля іще однієї «духовної скрєпи» — буцімто спільної вітчизни, яку захищав «радянський народ». «Є! Воістину — Чистий четвер!» — прокоментував обрадуваний В’ятрович, коли весь пакет «декомунізаційних» законів був проголосований Верховною Радою.
Перша реакція на подію була позитивною не лише у лобіста антикомуністичних законів. Міністр культури В’ячеслав Кириленко назвав законодавчий пакет «дуже важливим»; лідер «Свободи» Олег Тягнибок зазначив, що процес декомунізації має охопити всі рівні влади і всі верстви населення. І хоча Президент Порошенко, від підпису якого залежить те, як скоро нові закони будуть введені в дію, ще не висловив свого до них ставлення, сумнівів у тому, що на документах стоятиме президентська віза, немає. Адже саме Порошенко виступив з ініціативою відзначання Дня примирення 8 травня.
Тим часом деякі оглядачі висловлюють сподівання на те, що в контексті прийнятих законів пришвидшиться процес заборони Комуністичної партії, який відчутно загальмував. І хоч відтермінування вердикту в цій справі радше оголює всі недоліки судової системи (про які варто вести окрему мову), позиція Верховної Ради дійсно може посприяти швидкому вирішенню цього питання.
Також Верховна Рада розглянула і прийняла у першому читанні законопроект від Президента Порошенка щодо встановлення правового режиму воєнного стану. («За» проголосували 258 депутатів). Поняття воєнного стану було вирішено «модернізувати», адаптувавши його до «особливостей сучасних збройних конфліктів». Закон розписує, хто і чим опікується під час введення такого стану — від Президента до депутатів місцевих рад і простих громадян. Ним також врегульовані механізми введення та скасування воєнного стану, терміни його дії тощо.
Продовженням законодавчої підготовки до війни можна вважати і голосування Ради за збільшення чисельності складу Прикордонної служби та СБУ (за це віддали голоси 268 народних депутатів). Кількість прикордонників парламентарії довели до 53 тисяч осіб, кількість спецслужбістів — до 31 тисячі. Втім, есбеушників побільшає лише тільки протягом «особливого періоду», зокрема, під час того ж таки воєнного стану. А оскільки зараз воєнний стан ще не введено, а кількість особового складу СБУ становить 31 тисячу, він має бути скорочений до 27 тисяч. Принаймні таку обіцянку дав голова Служби Валентин Наливайченко.
Дуда також згадав спільне минуле України, Литви та Польщі у складі Речі Посполитої: >>
Президент Володимир Зеленський записав привітання українців із 33-ю річницею Дня Незалежності України за кілька кілометрів від кордону з рф – у селі Могриця на Сумщині, поблизу річки Псел. >>
Прем'єр-міністр Індії Нарендра Моді заявляє про готовність його країни зробити свій внесок усіма можливими способами, щоб сприяти швидкому поверненню миру в Україні. >>
Лідери держав поклали іграшки до місця мультимедійного мартирологу «Діти» в Києві та вшанували пам'ять загиблих юних українців хвилиною мовчання. >>
Нардепи Верховної Ради проголосували за ратифікацію Римського статуту Міжнародного кримінального суду >>
Голова Служби зовнішньої розвідки Олег Іващенко переконаний, що ефективність української армії на полі бою напряму залежить від результативності дипломатії на міжнародній арені. >>