Індія готова сприяти швидкому поверненню миру – Моді
Прем'єр-міністр Індії Нарендра Моді заявляє про готовність його країни зробити свій внесок усіма можливими способами, щоб сприяти швидкому поверненню миру в Україні. >>
Депутати не надто переймалися референдумом та змінами до Конституції. Сесійна зала була вчора напівпорожньою. (Юрія САПОЖНІКОВА.)
Учора Рада мала розв’язати проблему, яка є чи не найбільшим каменем спотикання. Йдеться про всеукраїнський референдум iз приводу цілісності країни. Як відомо, на цьому плебісциті наполягає схід, що ж стосується Києва, то представники істеблішменту висловлюють діаметрально протилежні думки — від категоричного неприйняття ідеї («не слід підігрувати окупантам iз Росії!») до поміркованого «чи не варто все ж спробувати?..». Хай там як, а без санкції парламенту розмови про референдум лишаються хіба що дискусією.
Очікувалося, що на пленарному засіданні 29 квітня парламентарії висловлять своє ставлення до дилеми «бути чи не бути референдуму», проте нардепи зайнялися обговоренням змін до Конституції. Що ж стосується референдуму, то, як вважає заступник голови ЦВК Андрій Магера, сумівній затії можна підібрати адекватну альтернативу. Нею Магера називає «національно-консультативне опитування».
«Дата референдуму великою мірою залежить від рішення Верховної Ради. Якщо Верховна Рада, відповідно до своїх повноважень, ухвалить відповідну постанову (зокрема, згідно зі статтею 73 Конституції), то постанова, звичайно ж, буде виконана ЦВК», — заявив Магера в інтерв’ю «5-му каналу». «Водночас, зі свого боку, я не виключаю можливості проведення не референдуму, а, скажімо, національно-консультативного опитування. Чому? Тому що для національно-консультативного опитування немає чіткої законодавчої бази. Проте вибори та референдум — не єдина форма здійснення прямої демократії... Якби до закону про всеукраїнський референдум було додано одну окремо взяту статтю (...), це зняло б багато питань», — вважає він.
Щодо дати, то запропоноване раніше 25 травня Магера вважає нереальним терміном для проведення референдуму. Причина проста: часу обмаль, тож устигнути до останньої неділі травня просто неможливо. Принаймнi референдум можна «запустити» одночасно з другим туром президентських виборів, тобто 15 червня, припускає заступник голови ЦВК.
Тим часом законопроект про проведення рефендуму й досі не готовий. Це ще одна додаткова проблема, яка може виявитися дрібною на тлі того, що останнім часом Раді катастрофічно бракує голосів для прийняття рішень. Останнє пленарне засідання було нерезультативним саме через те, що депутати не могли подолати поріг більшості — як відомо, Партія регіонів та КПУ вчергове влаштували колегам демарш, вимагаючи амністії для сепаратистів.
Тим часом депутат від «Батьківщини» Сергій Соболєв зазначив у кулуарах парламенту, що до питання референдуму Рада повернеться орієнтовно після 10—12 травня. (Нагадаймо, що на 13-те число заплановане пленарне засідання). «Законопроект не може розглядатися сьогодні, тому що треба, як мінімум, тиждень для того, щоб його підготувати... У проекті закону буде порядок проведення референдуму. А от питання референдуму, я переконаний, будуть окремо проголосовані в парламенті, і, якщо це буде підтримано в сесійній залі, то йтиметься в них про децентралізацію», — сказав Соболєв.
«Хоча, я не виключаю, що ми можемо зібратися й раніше», — додав він. Депутат підтримав ідею Магери призначити референдум не раніше 15 травня. «Проаналізувавши наше законодавство, ми дійшли висновку, що єдиним легітимним референдумом має бути всеукраїнський, а не ті псевдореферендуми, які пропонуються», — зазначив він.
Нардеп підкреслив, що «проводити референдум заради референдуму — це смішно. Тобто питання референдуму має бути сформульовано представниками всіх фракцій парламенту». Його власний варіант ключового питання звучить так: «Чи виступаєте ви за єдину унітарну Україну з максимальним розширенням повноважень місцевого самоврядування?». Це «фактично і буде результатом роботи конституційної комісії», — підсумував Соболєв.
Поки депутати визначаються з датою проведення всеукраїнського референдуму, комуністи ставлять питання про доцільність проведення президентських виборів узагалі. «В нинішніх умовах немає підстав думати, що станеться вільне волевиявлення громадян. Тому вважаю доречним перенести вибори Президента», — заявив лідер КПУ Петро Симоненко, який, між іншим, усе-таки зареєструвався кандидатом на найвищу посаду в державі.
Утім, якщо комуністи на чолі з їхнім керманичем просаботують президентські вибори, ніхто, слід думати, не засмутиться. Цьогорічні перегони, як не дивно, обіцяють стати одними з найбільш чесних в історії України — таку думку висловив голова правління Комітету виборців України Олександр Черненко. «Чому раніше були можливі фальсифікації? «Губернатору» приходила рознарядка, скільки відсотків потрібно, «губернатор» телефонував головам районних адміністрацій, ті залякували бюджетників у комісіях, роздавали гроші, звозили «тітушок» під ділянки, щоб був психологічний тиск. Існувала централізована машина для фальсифікацій», — зазначає Черненко, наголошуючи на тому, що нині така машина зруйнована.
Прем'єр-міністр Індії Нарендра Моді заявляє про готовність його країни зробити свій внесок усіма можливими способами, щоб сприяти швидкому поверненню миру в Україні. >>
Лідери держав поклали іграшки до місця мультимедійного мартирологу «Діти» в Києві та вшанували пам'ять загиблих юних українців хвилиною мовчання. >>
Нардепи Верховної Ради проголосували за ратифікацію Римського статуту Міжнародного кримінального суду >>
Голова Служби зовнішньої розвідки Олег Іващенко переконаний, що ефективність української армії на полі бою напряму залежить від результативності дипломатії на міжнародній арені. >>
Складові цієї "нової реальності", за задумом Кремля, такі: ворог дійсно прорвався на російську територію; на нього чекає неминуча поразка; але повернення територій займе час, росіянам потрібно почекати. >>
Гарріс прийняла висунення кандидаткою після урочистого поіменного голосування, в якому делегати від кожного штату символічно віддали свої голоси за неї. >>