Україна відновлює експорт електроенергії за кордон
Україна планує відновити експорт електроенергії до Європи в години пікової активності сонячних електростанцій з 25 серпня. >>
Годинник виходу з боргової ями для України починає йти швидше. (з сайта grim.in.ua.)
«У нас та НБУ зменшуються суми платежів перед головним кредитором України — Міжнародним валютним фондом, — пояснила журналістам директор департаменту боргової та міжнародної фінансової політики Міністерства фінансів Галина Пахачук. — Так, Мінфін у наступному році змушений повернути 2 млрд. 947 млн. доларів, Нацбанк — 1 млрд. 134 млн. За євробондами ми маємо заплатити всього лише один мільярд доларів — у липні 2014 року. Ще один мільярд — купонні виплати за всіми іншими нашими євробондами». За її даними, до кінця нинішнього року для виконання своїх валютних зобов’язань Україна має витратити всього 1,85 млрд. доларів.
Ці цифри свідчать про певний перелом у розвитку фінансової ситуації у нашій державі. Нинішній рік аналітики називають роком непростих випробувань. Інерція посткризової ситуації вивела рівень боргового навантаження на бюджет держави на рекордне значення. Але, незважаючи на несприятливу макроекономічну ситуацію, виконання фінансових зобов’язань відбувалося за графіком. Тож існуючі та потенційні кредитори нашої держави змогли переконатися у здатності України вчасно повертати свої борги.
Станом на сьогоднішній день Україна вже подолала три з чотирьох фінансових «піків». Причому ці три були найважчими. Нині, як відомо, триває підготовка до планового підвищення виплат у листопаді, але побоювань із цього приводу не виникає: держава володіє достатнім простором для маневру.
У структурі наших боргів аналітики також вбачають позитив. Один із таких нюансів — зменшення частки державного сектору у структурі валового короткотермінового боргу на 0,5 відсоткового пункту за підсумками першого півріччя. Цей фактор, разом із плановим зниженням витрат за зовнішніми боргами у наступному році сприяє впевненості у стабільності курсу національної валюти.
Але, мабуть, найважливіше, що у нинішньому році склалася ситуація, яка дозволила суттєво поліпшити співвідношення внутрішнього та зовнішнього боргу. Якщо на початок нинішнього року на зовнішній борг припадало 60% від загальної суми, то до початку вересня — 53%. Послідовне підвищення частки внутрішніх запозичень суттєво знижує уразливість України від зовнішніх ризиків.
До того ж, за статистикою, показник загального державного боргу України, виражений у відсотках до ВВП, близький до узагальнених показників наших сусідів. І є нижчим, ніж, наприклад, у Польщі чи в Угорщині. Зусилля ж уряду нині спрямовані на підвищення збалансованості державного бюджету, що дозволяє очікувати стабілізації показника загального держборгу, з його поступовим зниженням.
Як відомо, український уряд минулого місяця ухвалив проект держбюджету на 2014 рік iз дефіцитом 2,7%. Ця цифра з’явилася з прогнозу зростання ВВП на наступний рік на 3% при інфляції (грудень до грудня) 8,3%. Фінансування дефіциту планується частково проводити за рахунок запозичень, частково — за рахунок приватизації. Причому програма запозичень на наступний рік буде на 6 млрд. гривень меншою, ніж у 2013 році. Тож проект державного кошторису було повернуто на доопрацювання.
Нагадаємо, що дефіцит держбюджету минулого року зріс до 3,8% ВВП — у порівнянні з 1,8% в 2011 році. Цьогоріч, iмовірно, матимемо невелике зниження. Так, дефіцит 2013 року планується на рівні 3,2% ВВП, або у розмірі 50,6 млрд. гривень. Утiм цей показник може бути трохи більшим, адже нинішні дані розраховували за умов зростання ВВП 3,4% й інфляції 4,8%. За підсумками першого кварталу Держкомстат оцінив темпи зниження росту ВВП в 1,1%, а у другому кварталі — в 1,3%.
Директор аналітичної групи «Да Вінчі» Анатолій Баронін вважає, що тимчасово дефіцит може бути збільшений заради реалізації проектів, які дозволять збільшити зайнятість населення і розвинути внутрішній ринок.
Уряд визначився з головними макроекономічними прогнозами на наступний, 2014–й, рік. Названо, у тому числі, й чи не найголовніший для українців показник, який водночас є чи не найпоширенішим предметом для численних спекуляцій — курс української гривні до іноземних валют. Так, Кабмін заклав у проект державного бюджету на 2014 рік прогноз курсу долара на рівні 8,3–8,4 гривнi.
Утім, як заявила Галина Пахачук, «це не курс для обмінних пунктів, це песимістичний прогноз, і зовсім не значить, що він реалізується». У Мінфіні нагадали: у бюджет 2013 року було закладено середній курс долара на рівні 8,3 гривнi. Але попри це на початку року курс був 8,1—8,16 гривнi. І тільки у вересні, внаслідок атак валютних спекулянтів, наблизився до 8,19—8,22 гривнi. Наступного ж року експерти не очікують значних валютних коливань.
Що ж стосується курсу гривні до євро та інших головних світових валют, то він залежатиме від курсу до них американського долара. Який нині упав до 8–місячного мінімуму — через бюджетну кризу в США. Через побоювання учасників торгів можливої відмови від збільшення «стелі» держборгу Америки американська валюта за один тільки день упала із 1,3578 до 1,3618 долара за євро.
Україна планує відновити експорт електроенергії до Європи в години пікової активності сонячних електростанцій з 25 серпня. >>
Велику партію техніки бригадам, які боронять Україну на східному напрямку передав лідер "ЄС" та п'ятий президент Петро Порошенко >>
Україна офіційно звернулась із запитом до НАТО щодо надання міжнародної допомоги. >>
Всесвітньовідомий шахіст, російський опозиціонер Гаррі Каспаров купив у таблоїді Bild сторінку та розмістив там оголошення із закликом надати Києву військову допомогу. >>
Уряд Данії оголосив про виділення Україні вже 20-го пакета військової допомоги приблизно на 783 мільйони данських крон (понад 104 млн євро). >>
Відтак, міська влада пролонгувала звільнення усіх підприємців від сплати податку на нерухомість, на землю та єдиного податку для ФОП 4 групи до кінця 2024 року. >>