Війна незабаром завершиться перемогою України – Дуда
Дуда також згадав спільне минуле України, Литви та Польщі у складі Речі Посполитої: >>
У Києві створили Конгрес дій у захисті української мови. Минулої суботи у Будинку письменників відбулася його установча асамблея, на якій сформулювали принципи збереження мови, домовилися про співпрацю гуманітарної й технічної інтелігенції в цьому питанні, спланували програму дій на 14 жовтня — Покрову і День УПА.
Співорганізаторами заходу виступили науковці, письменники, громадські діячі, зокрема, Українська всесвітня координаційна рада — Михайло Ратушний, Євген Гірник; Світовий конгрес українців — Стефан Романів; Національна спілка письменників України — Віктор Баранов, Сергій Пантюк; Києво–Могилянська академія — Сергій Квіт, Володимир Василенко; спільнота «Український Дім. Нова Хвиля» — Юрій Ходарєв, Андрій Боднар; Координаційна рада з питань захисту української мови при КМО «Меморіал» — Тарас Марусик, Ліга українських меценатів — Михайло Слабошпицький та інші. Захід відвідали деякі відомі політики: перший Президент України Леонід Кравчук, міністр закордонних справ України 2007—2009 років Володимир Огризко, «свободівці» Андрій Іллєнко, Андрій Мохник і Богдан Бенюк.
Після пленарного засідання в приміщеннях Спілки письменників, «Могилянки», «Гостиннодвірської республіки» та Центру національного відродження ім. Степана Бандери відбулася дискусія на тему «Що я можу зробити для української мови?», «круглий стіл» «Яким має бути в Україні демократичне мовне законодавство?», тренінг учасників мовної кампанії «Школа громадянського активіста», презентація проекту «Методи прямої дії в обороні української мови», засідання робочих груп.
«Ідея Конгресу — побудувати «павутину», мережу на основі розрізнених середовищ, які роблять одну й ту саму справу захисту і популяризації української мови. Конгрес звів їх докупи, щоб вони поділилися досвідом і сформували подальший план єдиної дії, — поділився з «УМ» письменник Сергій Пантюк. — Але, як на мене, все–таки присутні представники політичних партій акцентували увагу на парламентських виборах, а не на мовній проблемі. Тобто як — проблема–проблема, а в результаті — «голосуйте за нас, бо ми найкращі». Замість того, щоб сказати: «Ми стоїмо пліч–о–пліч з вами, будемо тягти спільно цей плуг» — кажуть: «Ідіть до нас». Сподобалося те, що прийшло багато людей, дуже різних. Виступала науковець Ольга Кочерга, яка представляє технічну інтелігенцію. Вона нещодавно брала участь у науково–практичній конференції «Проблеми української термінології» і, звернувшись до учасників, сказала: «Не думайте, що тільки гуманітарії працюють на користь української мови. Ми, представники природничих, інженерних наук, теж робимо свою справу: вивчаємо термінологію, впроваджуємо українську мову на науково–практичному рівні». На цьому конгресі «технарі» й «гуманітарії» помітили, почули одне одного, склали усний план взаємодії».
«Учасники асамблеї ухвалили резолюцію про програму дій стосовно 14 жовтня — свята Покрови і Дня УПА. Планується велика маніфестація», — повідомив один з організаторів заходу, перекладач та письменник «УМ» Сергій Борщевський.
«Закон Ка–Ка, прийнятий під вибори, не додав жодних бонусів владній команді, — впевнений Пантюк. — Він неконституційний, і з ним тепер щось потрібно робити. Напрацьовується інший закон, який доведеться приймати після виборів».
За словами Борщевського, робоча група, яка працює над альтернативним «мовному» законом, намагається мінімізувати його негативний вплив. Але, «в мене інша думка: цей закон треба взагалі скасовувати і починати з нуля», — каже Сергій Борщевський.
«Наша місія в тому, щоб іти в народ і підіймати його свідомість», — заявив філософ, дисидент радянських часів Євген Сверстюк. Він наголосив, що захищати українську мову як національну мову українського народу треба не словом, а ділом, виконуючи ряд простих правил. Зокрема, говорити українською в публічних місцях і ніколи не переходити на іншу мову, крім розмов з іноземцями; обрати українську мову в налаштуваннях інтернету, електронної пошти, у соціальних мережах, у мобільному телефоні, в банкоматах, платіжних терміналах; спілкуватися державною мовою з владою та різноманітними сервісними службами; купувати книжки та пресу українською мовою, дивитися фільми, дубльовані українською, купувати диски з українською музикою; відвідувати українські фестивалі; говорити з дітьми українською мовою, вимагати від педагогів у дитсадках та школах спілкування з дітьми й надавання учбового матеріалу українською; робити щось від себе, щоб змінити ситуацію на користь української мови на роботі, вдома чи в колі друзів.
Дуда також згадав спільне минуле України, Литви та Польщі у складі Речі Посполитої: >>
Президент Володимир Зеленський записав привітання українців із 33-ю річницею Дня Незалежності України за кілька кілометрів від кордону з рф – у селі Могриця на Сумщині, поблизу річки Псел. >>
Прем'єр-міністр Індії Нарендра Моді заявляє про готовність його країни зробити свій внесок усіма можливими способами, щоб сприяти швидкому поверненню миру в Україні. >>
Лідери держав поклали іграшки до місця мультимедійного мартирологу «Діти» в Києві та вшанували пам'ять загиблих юних українців хвилиною мовчання. >>
Нардепи Верховної Ради проголосували за ратифікацію Римського статуту Міжнародного кримінального суду >>
Голова Служби зовнішньої розвідки Олег Іващенко переконаний, що ефективність української армії на полі бою напряму залежить від результативності дипломатії на міжнародній арені. >>