В Софійському соборі пролунала Молитва за Україну, фото
Молитва пролунала у стінах давнього Софійського собору в Києві у День Незалежності України 24 серпня. >>
Гурт «Хореа козацька» братиме участь у фінальних змаганнях «Червоної рути–2011».
Два роки тому, коли найпопулярніший всеукраїнський конкурс молодіжної музики «Червона рута» святкував своє 20–річчя, про нього говорила вся Україна. Цьогоріч «УМ» здивувало мовчання організаторів, адже фестиваль проходить що два роки. Зателефонувавши виконавчому директору «Червоної рути» Мирославу Мельнику, ми дізналися, що фест заплановано на 21—25 вересня.
За свою понад 20–річну історію «Червона рута» розквітала по всій Україні: Запоріжжя, Донецьк, Севастополь, Сімферополь, Харків, Дніпропетровськ, Київ. Цьогоріч фестиваль відбудеться на своїй батьківщині — у Чернівцях. Значну роль у цьому рішенні зіграла місцева підтримка. «Суттєво, коли є підтримка обласної та міської адміністрацій, коли їхнім коштом та силами місцевих благодійників нам надають найкращі концертні майданчики міста, і фінальні змагання можна проводити в Літньому театрі та драматичному театрі імені Кобилянської», — пояснює Мирослав Мельник. Але цього недостатньо, потрібна участь держави, наголошує він і нагадує, що у 2010 році частина відбіркових конкурсів була профінансована за рахунок Міністерства культури і туризму.
Нині з приводу підтримки фестивалю «Червона рута» є відповідне звернення Кабінету Міністрів до Міністерства культури, Чернівецької облдержадміністрації та Держкомтелерадіо України. Однак із фінансуванням на даний час ситуація залишається неясною. Тому існує ймовірність, що через брак коштів «Червона рута» може не відбутися, попереджають організатори.
А фінансування ззовні означає, що для участі у конкурсах «Червоної рути» не потрібно сплачувати жодних вступних внесків (варто нагадати, що фестиваль охоплює всі без винятку регіони України й усі жанри масової української музики), вхід для відвідувачів — вільний. При цьому працювати організаторам доводиться багато: проведення відбіркових конкурсів, робота з обласними та міськими управліннями культури тощо.
Жанрове різноманіття на фінальних конкурсах «Червоної рути» має задовольнити смаки найбільш вибагливих музичних гурманів. Присутність виконавців з усіх регіонів дає можливість оцінити стан справ у масовій музиці, враховуючи переваги живого, а не телевізійного спілкування аудиторії та виконавців.
У попередні роки конкурси проводили серед солістів та гуртів за такими жанрами: популярна музика, сучасна танцювальна (дискотечна), рок–музика, акустична, інша музика, до якої відносять складні альтернативні напрямки. Цього разу, вперше за історію фестивалю, додали ще один жанр — український автентичний фольклор у трьох напрямах: традиційний народний спів (автентичне виконання українських народних пісень, обрядові дійства), народна інструментальна музика (гра на традиційних народних інструментах в автентичній давній манері), кобзарсько–лірницька традиція. Виконавцями, як і в інших жанрах, має бути молодь. Організатори кажуть, що йшли до появи у фестивальній програмі автентичного фольклору 20 років: у 1990–х думали, що фольклор проживе самостійно, хотіли розкрутити поп–музику. Але в останні роки зрозуміли, що треба рятувати основу. У результаті, серед 850 конкурсантів 556 — учасники у жанрі фольклору.
На відбіркових конкурсах у 2010 році найкращих виконавців фольклору розшукували по всіх регіонах України. Мирослав Мельник пригадує: «Бувало таке, що відбір проходив два дні. Перший день затягувався до шостої ранку, тоді члени журі були найбільшими споживачами музики та міцної кави і зранку насолоджувались двогодинним перепочинком у парку біля концертного приміщення». Найактивнішими постачальниками фольклорних виконавців стали Івано–Франківська, Львівська, Київська, Рівненська, Харківська та Хмельницька області.
Просіваючи з 1989 року «золото з піску», «Червона рута» знаходила щоразу нові цікаві імена. Побачимо, чим порадує нинішній фестиваль. До слова, ті, хто не зможе доїхати до Чернівців, матимуть можливість переглядати «Червону руту» в прямому ефірі.
Тарас Мельник — генеральний директор фестивалю «Червона рута», Мирослав Мельник — виконавчий директор, Анатолій Калениченко — мистецтвознавець, член–кореспондент НАН України, Кирило Стеценко — заслужений артист України, президент Міжнародного фонду ім. К.Стеценка, Тарас Петриненко — народний артист України, Олександр Євтушенко — музичний критик, Віктор Бернацький — співак, викладач Хмельницького музучилища ім. І.Заремби, Назар Волощук — бандурист, працівник Управління культури Рівненської облдержадміністрації, Ольга Мельник — фольклорист і керівник київського дитячого театру «Дай Боже», Євген Єфремов — фольклорист, керівник гурту «Древо», Михайло Хай — фольклорист, лірник.
Герої
Серед лауреатів «Червоної рути» були: «Брати Гадюкіни», «Піккардійська терція», «Табула Раса» «Тартак», ТНМК, «Скрябін», «Мертвий півень», «Плач Єремії», «Кораллі», Марійка Бурмака, Ірина Білик, Віктор Павлік, Ані Лорак, Наталя Могилевська, Олександр Пономарьов, Руслана, Альоша. На останній «Червоній руті» гран–прі взяв «Солома гурт», одна з солісток якого — Соломія Мельник, акторка театру «Дах», є донькою Тараса Мельника.
Конкурсанти
Рок–музику представлять 35 гуртів: зокрема, «Трутні», «Мулен руж»», «Чумацький шлях», «Оранж», «Попкорн», «Гра в темну», «Бензопілін». У жанрі «інша музика» виступлять дев’ять гуртів: «Хорея козацька», «Рома Малеротта», «Рейн мен» та ін. У номінації «Акустична музика» змагатимуться десять солістів та гуртів: «Крапка» (Запоріжжя), «Друже музико» (Одеса), «Телері» (Київ), «Вперше чую» (Київ) та інші. Сучасну танцювальну музику представлятимуть десять гуртів: серед них — гурти «Альтер его», «Ді Форс». Популярну музику — 27 солістів та гуртів: Тетяна Ігнатенко (Бердичів), Радостєва Тетяна (Київ), Лоцман Руслана (м. Черкаси), Шатілова Анна (м. Запоріжжя), Юлія Голуб (м. Хмельницький), Іван Сафаров (м. Дружківка) та інші. Український автентичний фольклор виконуватимуть 70 солістів та гуртів: «Дай Боже» (Київ), «Радониця» (Сімферополь), «Первоцвіт» (Донецька обл.), «Бай» (Івано–Франківська обл.), «Муравський шлях» (Харків), «Мокоша» (Вінниця), «Щедрик» (Хмельницька обл.) «Сіверські клейноди» (Чернігів), «Волиняни» (Рівне), «Михайлове чудо» (Київ), Катерина Масленкова (Севастополь), Мирослава Копинець (Ужгород), Олена Андрієнко (Харківська обл.).
Молитва пролунала у стінах давнього Софійського собору в Києві у День Незалежності України 24 серпня. >>
Палац Розумовського почали відбудовувати за часів президентства Віктора Ющенка. На це пішли бюджетні гроші, також проєкт профінансували найбагатші на той час бізнесмени України. Урочисто відкрили відреставрований палац у 2009-му, саме 22 серпня. >>
У власність держави суд повернув комплекс будівель Свято-Духівського монастиря Свято-Успенської Почаївської лаври. >>
Від експозиції, присвяченої Лесі Українці, залишилися лише маленькі світлини вперемішку з фото Пушкіна, Толстого і Цвєтаєвої, та письмовий столик, за яким вона працювала. >>
Володимир Павлович Вітюк — лікар, хірург. Сотні успішно проведених ним операцій врятували безліч людських життів та зберегли здоров’я тим, хто, здавалось, перебував у безнадійній ситуації. >>
Житомир, Вінниця, Хмельницький і ще півтора десятка міст охоплює Всеукраїнський тур «Симфонія Криму. Повернення» >>