В Софійському соборі пролунала Молитва за Україну, фото
Молитва пролунала у стінах давнього Софійського собору в Києві у День Незалежності України 24 серпня. >>
У збірці «Леся Українка. Драми та інтерпретації» (видавництво «Книга» за підтримки Фонду «Відродження») представлено 15 творів авторки із супровідними текстами сучасних українських літературознавців: Тамари Гундорової, Володимира Панченка, Оксани Забужко, Ростислава Семківа, Миколи Сулими та інших. Як пояснила «УМ» упорядник і автор передмови до збірки доктор філологічних наук Віра Агєєва, до роботи вона запросила колег, яких вважає найцікавішими літературознавцями. Планувався вихід збірки, що вмістила би всі 23 драми Лесі Українки, проте з фінансових причин удалося видати лише 15 накладом одна тисяча екземплярів і обсягом 912 сторінок. Над оформленням працювали молоді художники Сергій та Людмила Лук’яненки. Видання вийшло дороге — у роздрібній торгівлі його ціна складає більше 200 грн.
Важливість існування такого видання Тамара Гундорова пояснює наступним чином: «У Лесі Українки дуже сильні драматичні твори. Предметом мого дослідження у цій збірці стала «Одержима». Це одна з найкращих її речей по силі античної напруги і трагічного звучання, написана за кілька ночей біля ліжка її помираючого друга. Вона, так би мовити, заглянула у прірву небуття». А от для Віри Агєєвої у даному виданні важливим було сучасне прочитання Лесі Українки: «Розвіяно вже безліч стереотипів. І цим виданням у тому числі: стереотип про Лесю Українку як про революціонерку радянського типу, як про атеїстку, як співачку досвітніх вогнів, як авторку, заангажовану лише громадянськими темами».
— Унікальність Лесі Українки полягала у тому, що вона як митець перебувала на рівні вічних партитур, тобто вона говорила про те, про що говорили у світовій літературі. Свого часу, ще за життя, їй дорікали, що вона не пише свої драми на матеріалі української історії. В неї є кілька творів, написаних на цьому ґрунті, — «Лісова пісня», «Бояриня». Але я думаю, що Лесю Українку сковували рамки конкретної історії. Тому що її цікавила не конкретна історична ситуація, її цікавив універсум, універсальні речі. І коли вона писала на матеріалі історії раннього християнства, то вона ж не про християнство, зрештою, писала. Але з огляду на її універсальність, вона може бути прочитана представниками різних націй, різних культур, і кожен iз них буде знаходити щось своє.
Віра Агєєва,
доктор філологічних наук:
— Леся Українка стала культурною героїнею на зламі століть — ХХ і ХХІ. Я для себе це пояснюю трьома причинами. По–перше, авторка — жінка, і нарешті її прочитали інакше, прочитали гендерні аспекти її творчості. По–друге, що суголосне нашому, а ще більше, молодшому поколінню, — оцей її містичний, трансперсональний, кассандрівський досвід, який вона щедро передала у свої твори. І третє, мабуть, найголовніше — Леся Українка з–поміж наших класиків ХХ століття найбільше переймається засадничими філософськими проблемами, психологією модерної людини.
Молитва пролунала у стінах давнього Софійського собору в Києві у День Незалежності України 24 серпня. >>
Палац Розумовського почали відбудовувати за часів президентства Віктора Ющенка. На це пішли бюджетні гроші, також проєкт профінансували найбагатші на той час бізнесмени України. Урочисто відкрили відреставрований палац у 2009-му, саме 22 серпня. >>
У власність держави суд повернув комплекс будівель Свято-Духівського монастиря Свято-Успенської Почаївської лаври. >>
Від експозиції, присвяченої Лесі Українці, залишилися лише маленькі світлини вперемішку з фото Пушкіна, Толстого і Цвєтаєвої, та письмовий столик, за яким вона працювала. >>
Володимир Павлович Вітюк — лікар, хірург. Сотні успішно проведених ним операцій врятували безліч людських життів та зберегли здоров’я тим, хто, здавалось, перебував у безнадійній ситуації. >>
Житомир, Вінниця, Хмельницький і ще півтора десятка міст охоплює Всеукраїнський тур «Симфонія Криму. Повернення» >>