Індія готова сприяти швидкому поверненню миру – Моді
Прем'єр-міністр Індії Нарендра Моді заявляє про готовність його країни зробити свій внесок усіма можливими способами, щоб сприяти швидкому поверненню миру в Україні. >>
Угорщина постійно нагадує про себе на Закарпатті. (Фото з ФБ-сторінки Віктора Орбана)
Офіційний Київ не заперечує проти реалізації Будапештом програм підтримки національної меншини угорців на Закарпатті.
Втім, Україна вимагає від Угорщини дотримання вимог чинного законодавства і повної прозорості щодо походження грантових коштів, процедур їх отримання та цілей використання.
Як передає Україна молода, про це заявив заступник міністра закордонних справ Василь Боднар у коментарі Укрінформ в понеділок.
За його словами, в Україні вибудувана певна система взаємодії з країнами щодо отримання допомоги на розвиток і технічної допомоги, і українська сторона абсолютно не проти того, щоб вони надавали допомогу в тому числі національним меншинам, які проживають на території України.
Водночас дипломат зауважив, що така допомога має надаватися на основі чинного законодавства, погоджуватися з українською стороною, а процедура її передачі повинна бути прозорою для органів влади України.
«Щодо угорської грантової допомоги, то це питання не нове - воно перебуває на порядку денному досить тривалий час. Торік на засіданні міжурядової комісії з питань економічного співробітництва ми домовилися з угорською стороною і зафіксували це у протоколі, що партнери надаватимуть нам повну інформацію про всі програми і проєкти, які вони реалізують в Україні. Частину інформації ми отримали, але вона неповна. Тому й виникають інформаційні приводи для досліджень, які глибше і ширше розкривають питання здійснення угорських програм на території України», - пояснює пан Боднар.
І наголошує, що українська сторона свого часу визначилася з чіткими критеріями, за якими має надаватися інформація щодо грантових коштів, щоб "усе було прозоро і ніхто не піддавав сумніву легальність процедур їх отримання та походження".
За словами заступника міністра, у нас немає особливих проблем стосовно прозорості грантової допомоги нацменшинам з іншими країнами, оскільки вони здебільшого інформують українську сторону про її надання або шляхом дипломатичного листування, або напряму органи влади.
«Звісно, виникають певні нюанси, але вони не такі масові, як з угорською стороною, яка вважає своїм обов'язком допомагати угорській меншині в Україні, але не завжди вважає за потрібне контактувати з українською стороною. Наразі у нас складається враження, що позиція Угорщини змінюється - ми бачимо зростання відкритості. Але про повну прозорість наразі говорити ще зарано. Через це й виникають питання, зокрема і в правоохоронних органів та спецслужб, щодо діяльності деяких фондів, напрямків використання грошей, легальності їх переведення через кордон», - зауважив дипломат.
На запитання, чи фіксує українська сторона зростання угорського впливу на Закарпатті, Боднар зазначив, що це "комплексне питання".
«Однак Україна має вживати всіх заходів, щоб ці можливі впливи не перетворювалися на елемент загрози національній безпеці. Я думаю, що у цьому сенсі органи державної влади, суспільство, громадськість діють спільно, звертаючи увагу на, можливо, дещо перебільшену увагу і фінансові ресурси, які використовує Угорщина чи інша держава на нашій території без нашого відома. Це є певним запобіжником для виникнення можливих загроз. Я не кажу, що вони є, але на це треба звертати увагу, і кожного разу, маючи певний кейс, з ним працювати, розбираючи всі нюанси. Але, наголошую, тут жодним чином не йдеться про обмеження чи створення певних перепон для розвитку національних меншин. Навпаки, це треба вводити у законні рамки і будувати на основі таких програм мости дружби, а не знаходити підстави для сварок», - наголосив заступник міністра.
Пан Боднар констатує, що Україна наразі переформатовує політику щодо національних меншин. Зокрема, триває розробка законопроєкту про національні меншини, в якому передбачений окремий механізм фінансування їхніх потреб у державному і місцевому бюджетах, визначено інституцію, яка займається взаємодією держави з національними меншинами, - це Державна служба з питань етнополітики і віросповідань, розробляються проєкти допомоги окремим регіонам, наприклад, Карпатська стратегія тощо.
На його думку, після ухвалення відповідного закону буде розроблено окрему державну цільову програму на підтримку національних спільнот.
Зауважимо, що журналісти-розслідувачі програми «Схеми» встановили, що Закарпаття у період з 2011 по 2020 роки отримало від угорського уряду майже 36 мільярдів форинтів - це понад 3 мільярди гривень або 115 мільйонів євро.
Зазначається, що гранти на Закарпаття надходили з урядового фонду Бетлена Габора, офіційна мета якого — «сприяння реалізації цілей, пов’язаних з національною політичною стратегією угорського уряду».
Також уряд Угорщини доплачує соціальним працівникам, серед яких вчителі, медики та бібліотекарі, які володіють угорською мовою.
Прем'єр-міністр Індії Нарендра Моді заявляє про готовність його країни зробити свій внесок усіма можливими способами, щоб сприяти швидкому поверненню миру в Україні. >>
Нардепи Верховної Ради проголосували за ратифікацію Римського статуту Міжнародного кримінального суду >>
Петр Павел вважає, що вступ України до НАТО не повинен залежати від відновлення повного контролю над всією її територією. >>
Федеральний канцлер Олаф Шольц запевняє, що Німеччина продовжить підтримку України, яка є найбільшою серед країн ЄС. >>
Олексій Макєєв закликав німецький уряд не скорочувати військову допомогу Києву, адже безпека Європи залежить від політичної волі Німеччини продовжувати відігравати провідну роль у підтримці України. >>
«Ми недооцінювали їхню сміливість - їхню готовність робити те, що інші вважали неможливим. І ми хронічно недооцінювали їхню справжню лють до російського загарбника», - написав Борис Джонсон. >>